GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורית שפירו: אסטרטגיות חינוך ומניעה במוסדות אקדמיים.
<אורית שפירו: אנחנו מדברים גם על האוניברסיטאות וגם על המכללות.
<אורית שפירו: כאן אפשר לראות את התהליך?
<אורית שפירו: אם ב-2010 נכנסנו למספר מאוד מצומצם כפיילוט של מקומות עבודה, היום, לקראת 2014, אנחנו כבר נמצאים בעבודה אתם.
<אורית שפירו: אנחנו נמצאים קרוב ל-25 מוסדות ואנחנו מדברים על למעלה משישים מוסדות והיד עוד נטויה, כשבעצם יש לנו מרכזת אקדמית אותה, דוקטור חגית בולי, שהיא מעבירה את העבודה.
<אורית שפירו: יש לנו למעלה מארבעים רכזים, בממוצע שני רכזים בכל מוסד אקדמי, שעובדים בתוך המוסד גם ברמה של עמיתים, גם ברמה של פיתוח דף פייסבוק, גם ברמה של מגמות, אם זה בעבודה סוציאלית, אם זה בקרימינולוגיה, אם זה במשפטים ועוד ועוד, בימי עיון וגם בעבודה, כפי שיוסי אמר, עם הגוף שמוביל את זה, עם ההנהלה.
<אורית שפירו: מאוד חשוב לראות מה התפיסה שלה כי אנחנו רואים את הסטודנטים שהם הדור הצעיר גם של המחנכים וגם קהל היעד שלנו.
<אורית שפירו: אנחנו חייבים שיהיה שינוי באקלים החברתי הסלחני של הסטודנטים בקמפוסים.
<אורית שפירו: מי מאתנו שביקר בזמן האחרון בקמפוסים, אין בעיה לראות את בקפה דשא אלכוהול שמחולק במהלך שעות הלימודים.
<אורית שפירו: זה לא ייאמן, הפתיחות והמתירנות שמותרת שם.
<אורית שפירו: אנחנו רוצים להעלות את רמת המודעות של הסטודנטים לנזקים ולהשלכות של השימוש בסמים ובאלכוהול ולחשוף אותם למחקרים וידע אקדמי.
<אורית שפירו: הם מביאים אתם ידע שהם צברו במהלך השנים אבל אנחנו רוצים למקד את הידע ולזקק אותו באופן שהם יבינו איך זה משפיע עליהם.
<אורית שפירו: כמובן מניעה שניונית, לתת ידע למי ניתן לפנות לעזרה, אם מישהו מכיר מישהו שיש לו איזשהו קושי.
<אורית שפירו: אנחנו רואים את אותם סטודנטים שעוברים ממסלול אחד למסלול שני והם לא אפקטיביים לעצמם והם נזקקים לעזרה.
<אורית שפירו: דוגמה אחרונה היא פיתוח אסטרטגיית חינוך ומניעה בצה"ל.
<אורית שפירו: העבודה של הרשות עם צה"ל היא עבודה רבת שנים אבל היא הייתה דיפוזית.
<אורית שפירו: מדי פעם הייתה עבודה.
<אורית שפירו: תמיד הייתה עבודה בכל הנושא לקראת שחרור.
<אורית שפירו: בשנתיים האחרונות יש לי רכזת שהיא סגן אלוף במילואים שנמצאת בעבודה אינטנסיבית עם צה"ל.
<אורית שפירו: אנחנו מאתרים את הצרכים הספציפיים של כל גוף וגוף בצה"ל ובהתאם לכך אנחנו בונים מטרות אופרטיביות, כפי שציינתי קודם כי הן חייבות להיות כאלה שניתן לכמת את ההצלחה שלהן, ויש מערכים מפורטים.
<אורית שפירו: אני אעבור לנקודה הרביעית.
<אורית שפירו: הבסיס המעניין והחדשני כאן הוא שהמפקדים מעבירים את התהליך.
<אורית שפירו: אם בעבר ניתנה שעה לחייל כזה או אחר להעביר איזשהו שיעור, היום אנחנו כותבים את המערכים עבור המפקדים עד לכמה של המג"ד, מ"פ, מ"מ.
<אורית שפירו: אנחנו נכנסים לתוך בה"ד 1, לקורס מ"כים, השלמות חיליות, עד לרמה של טירונות וכותבים את המערכים.
<אורית שפירו: אנחנו מעבירים הדרכה לאנשי הסגל ואלה מעבירים אותה לקהלי היעד שלהם.
<אורית שפירו: בסוף ביצוע הערכה מהצוות וניסוי תהליכי מישוב.
<אורית שפירו: מה שחשוב לנו בעבודת המניעה בצה"ל זאת התמקדות במרכיבים הרגשיים וההתנהגותיים.
<אורית שפירו: אנחנו מאמינים שהם מגיעים עם הידע.
<אורית שפירו: הם יודעים היום מה ההשלכות של אלכוהול, אבל הבעיה לצורך העניין בשכבת הגיל הזאת בכלל ובצה"ל בפרט היא המקום האפור של מה קורה בשישי-שבת כאשר חייל יוצא הביתה.
<אורית שפירו: במהלך השירות שלו, זה ברור מאוד, אין מקום, אין בכלל בעיה עם זה אבל הבעיה היא מה עושים כאשר החוק מתיר להם על פניו לשתות.
<אורית שפירו: כל זמן שהם לא נכנסים לרכב ששייך לצה"ל, אין להם בעיה.
<אורית שפירו: כאן אנחנו מדברים על אלמנטים של ערכים, של אחריות, של הדדיות, של מנהיגות, של כוננות 24/7, איפה אתה יכול להרשות לעצמך ואיך לא.
<אורית שפירו: כאן הרכזת שלנו מאתרת את הצרכים ואז אנחנו מפתחים את המענים, נותנים ייעוץ ובונים דפי מידע אותם אנחנו מעבירים לרשות הקצינים.
<אורית שפירו: יש התערבויות חדשות מרובות.
<אורית שפירו: היום אנחנו נכנסים למשהו שהוא חדש עבורנו לחלוטין ואלה מקומות עבודה.
<אורית שפירו: אני לא אפרט כאן.
מוחמד ברכה: כבר הרחבת את היריעה.
מוחמד ברכה: אנחנו מדברים בעיקר על בני נוער וצעירים.
<אורית שפירו: לכן זה טווח הדוגמאות שהבאתי.
<אילן שמש: אני רוצה לגעת בנושא שעלה כאן ואנחנו קצת בורחים ממנו וזה שעות הפנאי של הנוער.
מוחמד ברכה: התלמידה התייחסה לזה.
<אילן שמש: היא אמרה וגם יוסי אמר את זה.
<אילן שמש: זה לא דבר שהוא לא ידוע אלא הוא ידוע.
<אילן שמש: אם נסתכל על הילדים ואחר כך על הנוער, אנחנו רואים שבערך עד כיתה ו'-ז', ההורים משקיעים המון בחוגים ובדברים נוספים שנותנים איזושהי פעילות מסודרת ויוסי כבר השווה בין פעילות שהיא פעילות שיש בה תהליכים חינוכיים, אנשי חינוך, אנשים משמעותיים לבין פעילות שהיא תרבות הפנאי שאני קורא לה תעשיית הבילוי, שהיא באיזשהו מקום כלכלית.
<אילן שמש: אין לה לא אנשי חינוך ולא כלום אלא יש בה כלכלה.
<אילן שמש: למעשה כבר מכיתות ז'-ח', תרבות הפנאי, ההורים כבר לא מסוגלים לתחזק את הילדים שלהם במגוון החוגים והפעילויות והם הולכים יותר וצורכים את תעשיית הבילוי.
<אילן שמש: כלומר, חל איזשהו סוויצ' לכיוון שהוא פחות מפוקח.
<אילן שמש: מה שאני רוצה להעלות על השולחן זה גם החלק הבלתי פורמלי המסודר של משרד החינוך או של הגופים כמו תנועות הנוער וכן הלאה, חל שינוי דרמטי בזה שהם הבינו ומיישמים את ההנחיה שאלכוהול זה לא טוב, אלכוהול זה פוגע, ואתה רואה היום שנוער מודח מתנועת נוער בגלל שימוש באלכוהול, דבר שפעם לא היה עולה על הדעת.
<אילן שמש: אני כבר לא מדבר על פעילויות לא פורמליות נוספות.
<אילן שמש: אבל התופעה היא שעדיין רוב זמן הפנאי של הנוער נמצא בתעשיית הבילוי ולא בתכניות המסודרות ואני חושב שהשר שלנו, לפחות שר החינוך, בשנה האחרונה שם את זה על סדר היום של הצרכים של המשרד.
<אילן שמש: הוא מדבר על כך שחינוך צריך להיות במשך 24 שעות ביממה, מבוקר עד בוקר, כולל בחופשים.
<אילן שמש: כלומר, מהבחינה הזאת זה נמצא יותר בתודעה.
<אילן שמש: אני יכול לומר לגבי נוער שיש לי יותר מודעות לגביו שזה הנוער המנותק, שאין ספק שככל שאתה משלב אותם יותר בפעילות מאורגנת של ארגוני נוער, תנועות נוער, פעילות מסודרת, אתה רואה הצלחות ואתה רואה את מה שיוסי דיבר עליו כמשהו משמעותי אחר.
מוחמד ברכה: ותקצוב.
מוחמד ברכה: לא רק מסגרת.
<אילן שמש: אני חושב שמשרד החינוך חייב למצוא עוד ועוד דרכים להשפיע, להיכנס ולקחת אחריות, וגם לתקצב, פעילויות חינוכיות בלתי פורמליות בזמן הפנאי.
<אילן שמש: אני מדבר על זמן הפנאי ולא על בית הספר כי בית הספר מגיע להישגים לדעתי מדהימים.
<אילן שמש: זאת תחושת הבטן שלי לגבי העבודה עם הנוער בחינוך הלא פורמלי, והיום אין דבר כזה חינוך לא פורמלי אלא הכול צריך להיות היום תחת המטריה של המשרד.
<שרה כהן: אני רוצה להתייחס לשני היבטים.
<שרה כהן: קודם כל, אני חושבת מבחינת אחידות של המאפיינים של האוכלוסייה, אוכלוסיית העולים, אנחנו רואים הטרוגניות מאוד רבה ושינוי במגמות לאורך זמן.
<שרה כהן: חשוב לי לציין את זה כי המשמעות של השונות בתוך האוכלוסייה צריכה לעמוד לנגד עינינו כשאנחנו מפתחים תכניות התערבות ואומר למה אני מתכוונת.
<שרה כהן: עדיין מקובל לומר שהאוכלוסייה של העולים היא במצב שהיא צורכת יותר אלכוהול ואולי גם יותר סמים, אבל אני חשובת שאנחנו רואים שיש ירידה עקבית בקרב אוכלוסיית יוצאי חבר המדינות ואנחנו רואים שמצב השתייה שלהם מתחיל להידמות לאוכלוסייה הישראלית הוותיקה, והמצב של הדור השני של יוצאי חבר המדינות הוא אפילו בחלק מהפרמטרים יכול להיות יותר טוב מאשר של האוכלוסייה הישראלית הוותיקה.
<שרה כהן: אנחנו בדקנו את זה גם במחקרים שעשינו יחד עם מכון ברוקדייל.
<שרה כהן: בהחלט יש מגמה יפה מאוד של שיפור.
<שרה כהן: כאן אני מתייחסת לנוער שלא מוגדר כנוער בסיכון.
<שרה כהן: אני חושבת שבקרב הנוער בסיכון או בקרב הנוער שבקצה הרצף עדיין יש לנו בעיות אבל המסה הקריטית של האוכלוסייה אני חושבת שהיא מאופיינת במגמות יפות של שיפור.
<שרה כהן: אנחנו לא רואים את המצב ככזה בקרב יוצאי אתיופיה ושם אנחנו לצערנו רואים מגמה הפוכה.
<שרה כהן: בקרב יוצאי אתיופיה יש גידול מתמיד בשתיית אלכוהול והמצב של הדור השני הוא מצב שהוא גם קשה יותר מאשר של הדור הראשון, קשה יותר מאשר של אוכלוסיות עולים אחרות וקשה יותר מאשר אוכלוסיית ישראלים ותיקה בכיוון של שתייה שהיא שתייה מופרזת.
<שרה כהן: גם בשתייה המתונה, אבל בעיקר בשתייה המופרזת והנתונים הם נתונים לא טובים.
<שרה כהן: אנחנו רואים את הנתונים הללו כנתונים עקביים והם גם באים מתוך המחקר שהזמנו ממכון ברוקדייל שבדק את הדור הראשון וגם את הדור השני.
<שרה כהן: אנחנו רואים את זה גם מהנתונים שיוסי מספק לנו דרך ה-HBSC לגבי הנתונים שעולים שם.
<שרה כהן: המצב של יוצאי אתיופיה, דור שני, של הנוער, הוא מצב שנכון להיום ההתערבויות הקיימות כנראה לא מניבות את התוצאות הרצויות מבחינת הפחתת השתייה ובכלל התנהגויות סיכון בקרב בני הנוער.
<שרה כהן: אני רוצה לתת איזושהי התייחסות שצריכה לעמוד נגד עינינו לגבי אוכלוסיות עולים נוספות כי אני חושבת שאנחנו רואים כבר מצבים – וזה בא מתוך הישובים עצמם כמו העיר מודיעין.
<שרה כהן: העיר מודיעין פנתה אלינו לגבי דוברי אנגלית שמאחר שהמצב שם לא היה מצב פשוט בכיוון של התנהגות שהיא התנהגות ונדליסטית ברחוב תחת השפעה של שתייה והשנה נכנסנו לשם עם תכנית ייחודית לגבי דוברי אנגלית.
<שרה כהן: גם לגבי דוברי צרפתית מגיעות פניות מערים שונות כמו אשדוד, נתניה ואפילו מערים כמו עפרה ועלי שקלטו אוכלוסיות של דוברי צרפתית ואנחנו באים ואומרים שיש בעיה בקרב האוכלוסייה הזאת.
<שרה כהן: אני אומרת את כל הדברים כי אני רוצה לחזור לנתונים שיוסי סיפק.
<שרה כהן: הנתונים של התכנית הלאומית לצמצום אלכוהול, ואנחנו חלק מתוכה, לא מאפשרים לנו התבוננות על מה שקורה בקרב אוכלוסיית העולים.
<שרה כהן: אין מיקוד.
<שרה כהן: זאת אומרת, יכולים לבוא ולומר שמשנת 2009 עד 2011 חלה מגמה של שיפור בקרב כלל האוכלוסייה אבל אנחנו לא יודעים מה קורה לגבי העולים במסגרת התכנית הזאת.
<שרה כהן: הדבר השני שאני יכולה לומר הוא שהיום מרבית התכניות שמבוצעות היום ברמה של רגישות תרבותית, כרגע נעשות באמצעות המשרד שלנו, ואיריס גם ציינה זאת קודם, בתכנית מתבגרים בעלייה שאנחנו מבצעים אותה יחד עם עמותת אפשר והיא התכנית היחידה שמשלבת את ההורים באופן פעיל כחלק מהעבודה עם בני הנוער ועם ההורים.
<שרה כהן: אנחנו עובדים שם על שלושה מוקדים מרכזיים: על הנושא של ידע ומידע, על הנושא של מיקוד שליטה פנימית ועל הנושא של הקשר והיחסים עם ההורים.
<שרה כהן: אנחנו ראינו שרק כאשר מתייחסים לשלושת הדברים האלה ביחד, יכולים, לפחות מבחינת העדויות של בני הנוער עצמם, לומר שבני הנוער מעידים על עצמם שחל איזשהו שינוי בתפיסה שלהם וגם אחר כך בהתנהגות שלהם.
<שרה כהן: זאת תכנית שעברה מחקר הערכה ובהחלט ראינו שהמשולש הזה הוא משולש שמניב תוצאות חיוביות.
<שרה כהן: כרגע התכנית פועלת מספר שנים בכשלושים ישובים.
<שרה כהן: זאת תכנית תהליכית ארוכה.
<שרה כהן: זאת אומרת, אין לנו כאן קיצורי דרך.
<שרה כהן: זה לא זבנג וגמרנו שעושים איזושהי הרצאה אחת או שתיים אלא צריך לשבת עם בני הנוער ובעצם לחפור באותם נושאים ובאותם דברים ולתת להם חלופות שמבחינתם הן חלופות שמתאימות גם לשתיית אלכוהול בין היתר בפנאי.
<שרה כהן: בשנה האחרונה המשרד שלנו תקצב ממקורות החומש.
<שרה כהן: בגלל הסיפור של יוצאי אתיופיה אנחנו מקווים שנצליח יחד עם משרד הרווחה להביא לעבודה שהיא מכוונת יותר עם אנשי מקצוע דוברי אמהרית ביחידות לטיפול בנפגעי אלכוהול.
<שרה כהן: זה עדיין לא משהו שנכנס לרמה של עבודה סדורה אבל בהחלט יש השקעה.
מוחמד ברכה: לא מספיק לתאר שזה עדיין ואין נתונים.
מוחמד ברכה: אתם צריכים ליזום את זה.
<שרה כהן: כרגע העברנו תקציבים ומנסים לקלוט את העובדים.
<שרה כהן: זאת אומרת, יש שניים או שלושה עובדים ואנחנו צריכים לקלוט עוד.
מוחמד ברכה: אם עוקבים אחרי מעשי רצח בתוך משפחות יוצאות אתיופיה, באופן קבוע האלכוהול נכנס לעניין.
מוחמד ברכה: זה צריך להדליק אור אדום.
מוחמד ברכה: לא לומר היום שיש תופעה, שאתם מזהים אותה, שיש התרחבות אבל באותו זמן אין נתונים ואין תכניות.
<שרה כהן: אני רוצה לומר משהו.
<שרה כהן: המשרד לקליטת העלייה הוא משרד משלים.
<שרה כהן: אם אנחנו לא היינו עושים את מה שעושים, כמעט ולא היה.
<שרה כהן: יש כאן אחריות שהיא אחריות של הרשות למלחמה בסמים כגורם מתכלל את הנושא ואני אומרת פעם אחר פעם, וזה לא חדש לחברים שלי ברשות, שהנשוא לא מקבל את הראייה שהיא הראייה הממשלתית המתכללת הרחבה סביב הנושא של התמודדות בקרב עולים.
<שרה כהן: הנתונים הם נתונים חלקיים, הם לא נתונים שמשקפים לנו מגמות לאורך זמן, אני מציפה ומעלה את זה חזור ושוב.
<שרה כהן: זה לא משהו שאני לא אומרת את זה גם מול מנכ"ל הרשות ואני אומרת את זה גם בפורום הזה.
<שרה כהן: אני חושבת שנכון להיום הנושא של ההתמודדות עם בעיית השימוש באלכוהול בקרב העולים צריך לעבור לתהליך שהוא הרבה יותר מתקדם מבחינת ההדמיה של הנושא.
מוחמד ברכה: הירידה עליה דיברת קודם שהייתה בקרב העולים מחבר המדינות, זה היה משהו ספונטני, זה עניין של אינטגרציה או משהו יזום?
<שרה כהן: אני מניחה שיש כאן כמה תהליכים שהם שלובים.
<שרה כהן: אי אפשר להתעלם מכך שעולי חבר המדינות, אני חושבת שמה שמעבירים לנו זה תהליך של הסתגלות והשתלבות בחברה הישראלית שבין היתר מאופיינת בהפחתה של התנהגויות סיכון ואנחנו רואים את זה לא רק בנושא של האלכוהול אלא גם בהתנהגויות אחרות.
<שרה כהן: יש מגמה מאוד יפה של הישגים לימודיים, הצלחה בהישגים לימודיים ואי אפשר לקחת גם את התשתית, נקרא לה כך, שהיא התשתית שהגיעה אתה האוכלוסייה של חבר המדינות שבין היתר משפיעה לגבי ההסתגלות הטובה שלהם כאן במדינה.
<שרה כהן: במקביל לזה נעשו וממשיכות להתקיים פעולות שמעודדות את האוכלוסייה גם בנושא הלימודי וגם בנושא של הפנאי.
<שרה כהן: אין לי ספק שמה שקרה עם יוצאי חבר המדינות זאת בעיקר מגמה שמאפיינת את מדינת ישראל – דרך אגב, לאורך השנים – של קליטה והסתגלות של אוכלוסיות.
מוחמד ברכה: למה היא לא אפיינה את מדינת ישראל בנוגע לאתיופים?
<שרה כהן: זה המשפט הבא.
<שרה כהן: ככל שהמרחק התרבותי קצר יותר, כך יש הסתגלות טובה יותר של האוכלוסייה והאוכלוסייה של עולי חבר המדינות באה מתרבות שקפיצת הדרך היא פחות מחצי דור לגבי ההסתגלות במדינת ישראל.
<שרה כהן: האוכלוסייה של יוצאי אתיופיה מביאה אתה דברים אחרים, דברים שונים שקשורים גם למקום של ההורים, שקשורים למקום של הירידה במצב של הגבר במשפחה, להתרסקות של המשפחה מבחינת המבנה שלה וכולי.
<שרה כהן: יש הרבה מאוד פרמטרים אותם אנחנו יכולים לזהות והם מביאים גם לגידול בנושא של האלימות במשפחה.
<שרה כהן: אנחנו יכולים לראות גם בנושא של אובדנות שיעורים גבוהים יותר.
<שרה כהן: כמעט בכל הפרמטרים לצערי אנחנו רואים בהחלט שעל אף השקעה מאוד גבוהה שקיימת וממשיכה להתקיים בקרב הקהילה, על אף מגמות של שיפור בחלק מהדברים, אנחנו עדיין רואים שמתקיימת בעיה.
<שרה כהן: אני שמה את זה על השולחן כי אני אומרת שבהקשר של אלימות במשפחה עשינו מהלך מאוד דרסטי יחד עם משרד הרווחה והפעלנו תכנית גשרים בין היתר שבחלקה כוללת כניסה של הרבה מאוד עובדים סוציאליים דוברי אמהרית למרכזים למניעת אלימות במשפחה.
<שרה כהן: זאת אומרת, בחלק מתוך הנושאים שיש בהם איזשהו סוג של טיפול שהוא טיפול מאוד אינטנסיבי, אנחנו כן יכולים לראות מגמות של הצלחה, אבל יחד עם זה אנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד שלא יהיו עוד מקרי רצח ושאין אלימות בתוך המשפחות כי היא מתקיימת והיא מתקיימת גם לגבי כלל האוכלוסייה.
<שרה כהן: במשפט אחד אחרון אני רוצה לומר שאני חושבת שעל אף העובדה שברשות למלחמה בסמים יש מנחה שהיא יוצאת אתיופיה, הרשות היום, בעיקר בהקשר של הפעולה של המנחים, בעיקר עובדת בתוך הרשות עצמה ולא מצליחה לייצר את העבודה הממשלתית המשותפת.
מוחמד ברכה: נשמע את המשטרה.
<אבי הדי: בהמשך לדברים שנאמרו כאן, למשטרה יש את הנושא של האכיפה גם באספקט של צריכת האלכוהול וגם באספקט של אכיפה נגד עסקים שמוכרים אלכוהול ואני מדבר בעיקר על מכירה לקטינים.
<אבי הדי: החל מחקיקת החוק למעשה, מבוצעים כל הזמן מבצעים גם מקומיים של תחנות משטרה, גם מחוזיים של מחוזות וגם ארציים בעיקר בפיקוח של מחלקת הנוער וזאת כדי להביא לידי מצב שנייצר הרתעה בקרב העסקים ובכלל אי מכירת אלכוהול לקטינים.
<אבי הדי: אני לא יכול לומר שבאמת הצלחנו להגיע למאה אחוזים מכלל העסקים, זה יהיה קצת יומרני מצדנו לומר את זה, אבל אני יכול לומר שבהחלט יש לנו השפעה מאוד מאוד ניכרת ומאוד מאוד גבוהה על השטח ורואים את זה.
<אבי הדי: ניקח אמרה של אותה נערה מכיתה י"ב שבמשפט אחד קצר הסבירה את הדבר.
<אבי הדי: אם בעבר היא הייתה אומרת שהיא ניגשה או חברים שלה ניגשו לפיצוצייה או לעסק וקנו אלכוהול, היום היא אומרת שהם מארגנים מישהו שיביא להם את האלכוהול.
<אבי הדי: זה אומר שהם לכאורה שוכרים שירותים של מבוגר אחר שהוא מעל גיל 18, הוא הולך, רוכש את האלכוהול ומביא אותו לקטינים במקום זה או אחר, בדרך כלל לבתים שלהם, או לחילופין – גם אמרו את זה לפני – קיים נושא האינטרנט שגם הוא צבר איזושהי תאוצה וגם לזה אנחנו מודעים וגם שם אנחנו פועלים.
מוחמד ברכה: כדי לרכוש באמצעות האינטרנט, לא צריך כרטיס אשראי?
<אבי הדי: לא חייבים.
<אבי הדי: ההזמנה יכולה להתבצע דרך האינטרנט או דרך הפייסבוק שם מתפרסם מספר טלפון של מישהו שיוביל את זה.
<אבי הדי: יש משלוחים ואנחנו תופסים משלוחים כאלה.
<אבי הדי: דרך אגב, המשלוחים האלה הם לא רק לאלכוהול אלא גם לסמי פיצוציות.
מוחמד ברכה: עסקנו בזה.
<אבי הדי: נכון.
<אבי הדי: עסקנו בזה.
<אבי הדי: אני יכול לומר שהייתה פרשייה מאוד גדולה בה טיפלנו באזור תל אביב ושם באמת הממכר היה דרך האינטרנט והגענו עד הדירה אליה הגיע השליח ודרך השליח הגענו גם למפיצים שנעצרו, נפתחו להם תיקים והוגשו כתבי אישום.
<אבי הדי: הפעילות מקיפה את סך כל המכלול של האכיפה, כולל שפיכת האלכוהול בגנים ציבוריים ובמקומות ציבוריים בהם מסתובבים קטינים.
<אבי הדי: אנחנו מנתחים את המקומות בהם יש ייתכנות גבוהה יותר דווקא בזמן הפנאי של הקטינים לשבת בגנים ציבוריים כאלה ואחרים, בפינות חשוכות וגם בבניינים חשוכים.
<אבי הדי: אנחנו יורדים לרמה שלה הבאת מודיעין כזה או אחר כדי לאתר את המקומות בהם יושבים הקטינים האלה.
<אבי הדי: זה לא כדי להתעמר בקטינים חלילה אלא זה, ראשית, כדי לתפוס את האלכוהול, שנית, כדי להבין מהיכן הם רוכשים אותי כדי שנוכל לפעול נגד העסקים האלה, ושלישית, כדי להוביל אותם לאיזשהו הליך טיפולי כזה או אחר מול משרד הרווחה וכדומה.
<אבי הדי: אני יכול לומר שיש לנו עלייה מאוד מאוד גדולה גם בהגשת כתבי אישום ופתיחת תיקים כנגד אנשים שמוכרים אלכוהול לקטינים, אם זה ברמת האספקה של האלכוהול, זאת אומרת, מבוגר שהולך למקום מסוים וקונה עבור הקטין שמקבל את זה, ובעיקר כנגד עסקים שמכרו אלכוהול לקטינים.
מוחמד ברכה: יש לך נתונים שמראים כמה עסקים נתפסו?
<אבי הדי: אני יכול לומר שבשנה האחרונה פתחנו 894 תיקים כאשר בשנת 2010 אז פתחנו 527 תיקים.
<אבי הדי: הגשנו השנה, עד ספטמבר, 482 כתבי אישום, והמספר עוד יעלה עד סוף השנה, כאשר בשנת 2010 הגשנו 188 כתבי אישום.
מוחמד ברכה: אז עדיין לא היה החוק.
<אבי הדי: יש עלייה מאוד מאוד גדולה.
<אבי הדי: צריך להבין שלהביא ראיות על כך שרואים שיש מכירה לקטין, להביא לכך שיש תשתית לכתב אישום, זאת עבודה די סיזיפית וארוכה, אבל אני לא אפרט כאן את השיטות והאמצעים בהם אנחנו נוהגים.
<אבי הדי: אני יכול לומר שבסופו של דבר אנחנו מאוד מאוד מיינדד לכל העניין של האלכוהול וזה אחד הנדבכים העיקריים שעסקנו בהם בשנים האחרונות ונעסוק בהם גם בשנים הקרובות.
מוחמד ברכה: אני אשאל שוב את השאלה ששאלתי קודם.
מוחמד ברכה: האם אתם מזהים בחודשים האחרונים ירידה בשימוש בעקבות עליית המחירים?
<אבי הדי: אנחנו יכולים לומר שיש ירידה בממכר של אלכוהול לקטינים.
מוחמד ברכה: בגלל החוק ובגלל הסמכויות שניתנו לכם.
<אבי הדי: בגלל החוק ובגלל הסמכויות.
<אבי הדי: אני חושב שלא מעט הסברה נתנה כאן את אותותיה כי אחרי הכול אי אפשר רק דרך האכיפה להגיע לתוצאות.
<אבי הדי: אני חושב שזה משהו משולב.
<אבי הדי: אפשר לומר שעליית המחירים, יש לה השפעה כי לקטינים אין את האמצעים האלה אלא אם כן ההורים נותנים להם.
<אבי הדי: שנית, ההסברה בבתי הספר, ההסברה במערכות אחרות חוץ ספריות מסבירה את ההשלכות שיש לשתיית אלכוהול ובסופו של דבר האכיפה באה ומשלימה ויוצרת את ההרתעה.
<אבי הדי: אי אפשר להצביע על משהו אחד שהוא הגורם המשפיע ביותר.
מוחמד ברכה: מר קובי שרון.
מוחמד ברכה: תציג את עצמך.
<קובי שרון: אני מנכ"ל של חברת לונדבק, חברת תרופות שפועלת בישראל.
מוחמד ברכה: אני מבקש להתמקד בצד המקצועי שעומד לדיון ולא בקידום חברות.
<קובי שרון: לא.
<קובי שרון: בוודאי.
<קובי שרון: זאת לא הכוונה.
<קובי שרון: אני חושב שחסר בשולחן הזה דיון והתייחסות לנושא של המעורבות של התחום הרפואי וזה גורם שאני רואה אותו כגורם מאוד חשוב בנושא של התערבות.
<קובי שרון: אם זה בהיבט של הסברה, אני חושב שאם היו אנשים שבאמת מסבירים, גורמי רפואה שהיו מסבירים גם על הנזקים הבריאותיים, גם על הסיכונים שכרוכים בשימוש באלכוהול, זה היה יכול מאוד לקדם את הנושא הזה.
<קובי שרון: אני חושב שצריך להיות הנושא של שימוש ברפואה ראשונית, ברופא משפחה, כגורם שמאתר גם מתבגרים וגם סטודנטים ומתערב היכן שצריך להתערב והיכן שמזהים שימוש מזיק, היכן שמזהים מצבים של תלות, זה לא קיים היום.
<קובי שרון: אנחנו יודעים שזה לא באמת קורה בשטח וחלק מזה נובע כמובן מנושא שהזכרנו בעבר, זה שאין היום בארץ תרופות שמטפלות בנושא הזה ולכן מטבע הדברים הרופאים לא מתעסקים בתחום הזה.
<קובי שרון: יש מעט רופאים שמבינים בתחום הזה.
<קובי שרון: אני חושב שנכון שתהיה תכנית יותר רחבה בה באמת הנושא הזה יקבל ביטוי וגם יכנס לתוך כל מכלול ההתערבויות הללו.
<קובי שרון: עם כל הכבוד להורים – וגם אני הורה למתבגרים – אם הילדים שלי היו מגיעים לרופא והוא היה שואל אותם ומנסה לברר אתם, אני חושב שהם היו יותר מוכנים לבוא ולדבר אתו ולתת לו אינפורמציה מאשר לתת אותה להורים.
<קובי שרון: בכל זאת יש איזשהו אמון וכמובן סודיות שהרופא מחויב אליה.
<קרן גולדמן: קובי התייחס למשהו שאנחנו לקחנו לעצמנו לשנת 2014 וזה בעצם שילוב של מערך הרפואה הראשונית בכל התחום הזה של איתור, מניעה ותלות באלכוהול.
<קרן גולדמן: היום אין מדרג טיפולי הולם מהרפואה הראשונית וכל מי שמגיע אלינו, מגיע אלינו ישר למערך בטיפול בהתמכרויות.
<קרן גולדמן: אנחנו נסתייע ביועץ שלקחנו שיעזור לנו.
מוחמד ברכה: אתם ערים לבעיה אותה תיאר קובי?
<קרן גולדמן: כן.
<קרן גולדמן: אנחנו מודעים ולכן לקחנו על עצמנו לטפל בתחום הזה.
<קרן גולדמן: אנחנו מפתחים כיום איזשהו שאלון סינון לרופאי משפחה, שאלון קצר שיכול להתאים ללחץ ולעומס העבודה שלהם, דרכו הם יוכלו לאתר, להפנות, ואם ירצו לעשות, יש איזו התערבות קצרה שהם יוכלו לקחת על עצמם.
<קרן גולדמן: אנחנו גם מכשירים רופאי משפחה בכל הזדמנות שיש לנו במסגרת השתלמות של כל הקופות, שם אנחנו נכנסים ונותנים את התחום של אלכוהול.
<קובי שרון: זה וולנטרי.
<קובי שרון: משרד הבריאות לא בא ואומר שחייבים לעשות את זה או צריך לעשות.
<קובי שרון: אני חושב שזאת אמירה שצריכה לבוא אולי מהוועדה.
מוחמד ברכה: גם הוועדה לא יכולה להגיד שצריך.
<קובי שרון: כרגע שמשאירים את זה כמשהו נחמד שיהיה, זה לא יהיה.
<קרן גולדמן: אנחנו רוצים לעשות תכנית מדויקת.
<קרן גולדמן: אנחנו נחבור לקופות.
<קרן גולדמן: השאלון עליו אני מדברת ייכנס לתיק הרפואי.
<קרן גולדמן: זה תהליך לא פשוט.
<יוסי הראל-פיש: בארצות הברית איגוד רופאי הילדים ואיגוד רופאי המתבגרים הכניסו לתוך ה-וורלד צ'יילד סופרוויזן.
<יוסי הראל-פיש: יש המלצה של כמה פגישות צריך להיפגש עם הילד במהלך חייו לפי גילאים וכל פגישה כזאת, בתוך הצג שנפתח לרופא ואומר לו מה הוא צריך לשאול את הילד, השאלות הללו נמצאות שם והוא חייב לשאול אותן.
<קרן גולדמן: זו הכוונה שלנו.
<קרן גולדמן: דבר נוסף שאנחנו פועלים בכיוון הוא להכניס את כל התחום של האלכוהול ללימודים ולהכשרה של הרופאים שזה דבר מאוד חשוב ועד היום לא נעשה.
<קרן גולדמן: אם יהיה להם את זה במסלול הלימודים שלהם, יהיה יותר קל גם בהמשך.
<קרן גולדמן: אנחנו נמצאים בפיילוט בשיתוף הרשות לסינון והתערבות מהירה בקרב בני נוער וצעירים שמגיעים לחדרי מיון.
<קרן גולדמן: הפיילוט אמור להסתיים בעוד כחודשיים והוא מתקיים ב-איכילוב וב-דנה.
<קרן גולדמן: הפיילוט כמובן מלווה במחקר.
<קרן גולדמן: אנחנו נראה את התוצאות שלו ולפי זה נחליט אם להחיל אותו על כלל המקומות.
<קרן גולדמן: בפיילוט הזה הוקצה איש מקצוע שהוא עובד סוציאלי שפועל בסופי השבוע, מיום חמישי בערב ועד מוצאי שבת, ושם בעצם הוא מנסה לאתר את בני הנוער שהגיעו עם פגיעות שקשורות באלכוהול.
מוחמד ברכה: זה פועל על ידי הרשות ומשרד החינוך.
<קרן גולדמן: הרשות שותפה בפיילוט ויש לה נציג, דוקטור חיים הל.
<קרן גולדמן: עד עכשיו מי שמגיע לחדר מיון, נרשמים רק אלו שמגיעים עם הרעלת אלכוהול חמורה.
<קרן גולדמן: כל הפגיעות המשניות כתוצאה מאלכוהול לא מדווחות וזאת בעצם אחת המטרות שלנו.
<קרן גולדמן: בנוסף לכך נוכל ליצור איזשהו מאגר נתונים שכיום חסר לנו.
<יוסי הראל-פיש: זה מחקר שאנחנו שותפים במימון שלנו.
<קרן גולדמן: אמרתי.
<קרן גולדמן: פרופסור הלפרין לקח על עצמו לעשות מחקר ולקחת את כל הנתונים מכל חדרי המיון בארץ ושם יהיה בסיס טוב של ידע.
<קרן גולדמן: דבר נוסף.
<קרן גולדמן: עלתה כאן החשיבות של ההורים.
<קרן גולדמן: אנחנו בנינו לעצמנו יום עיון קצר, של משהו כמו שלוש שעות במשרדי ממשלה, מתוך חשיבות של הנושא וכדי להגיע לקהלים של הורים, של סבים וסבתות, ובמודל הזה אנחנו מתארים גם את החומרים וגם מביאים סיפור אישי של מכור נקי, אלכוהוליסט שעשה דרך יפה בהצלחה, ואנחנו רואים שזה מחלחל טוב.
<קרן גולדמן: אנחנו רואים מקרים של אנשים שאחר כך פונים אלינו בפרטיות ומבקשים עזרה.
<קרן גולדמן: ערכנו יום עיון בנושא של אלכוהול וסוגי האלכוהול לאנשי מקצוע בו נכחו רופאים רבים, כמובן מהרפואה הראשונית.
<קרן גולדמן: הכרזנו על יום בין לאומי לאלכוהול עוברי ב-9 לספטמבר כפי שנהוג בעולם.
<יוסי הראל-פיש: הנושא נחשף כאן לראשונה, בחדר הזה, לפני שנתיים ומאז התגלגל כל הסיפור הזה.
<קרן גולדמן: גם שם יש מסרים שצריך לחבור למשרד החינוך ולראות איך להציף את כל הנושא של נערות שצריכות להיות מודעות לנזקים של האלכוהול בזמן ההיריון.
<שי סופר: אני המדען הראשי של הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים.
<שי סופר: יש לנו שיתוף פעולה יוצא מן הכלל עם יוסי.
<שי סופר: אני כן הייתי רוצה לגעת בנושא של אלכוהול וסמים ונהגים צעירים.
<שי סופר: השנה מתאפיינת בעלייה של שישה אחוזים בהרוגים, בתמותה, במגזר הכללי ובנושא של נהגים צעירים יש לנו עלייה של 106 אחוזים, שזה אומר מספר כפול משל השנה שעברה.
<שי סופר: נכון להיום, השנה, יש לנו 35 הרוגים צעירים, נהגים צעירים.
<שי סופר: נהג מעיר מוגדר מגיל 17 עד גיל 24.
<שי סופר: הדבר המטריד ביותר הוא שיש לנו עלייה אדירה במגזר הערבי.
<שי סופר: מבחינתנו עשינו שתי פעולות שהן מבורכות מאוד ואני אזכיר אותן, אבל חסר לנו עוד הרבה.
<שי סופר: קודם כל, תחום האלכוהול סובל מתת דיווח במדינת ישראל ואנחנו לא יודעים על כל מי שנוהג.
<שי סופר: אנחנו רואים את זה בסקרים טלפוניים שאנחנו עושים וגם בסקרים בשטח.
<שי סופר: מה שכן עשינו, הובלנו חקיקה שהיא אפס סובלנות לנהגים צעירים ולנהגים מקצועיים.
<שי סופר: כאן מדובר על 240 מיליליטר למגזר הכללי ועבור נהגים צעירים ומקצועיים מדובר על אפס אבל האפס הזה תורגם לחמישים מיליליטר כאשר בנוסף יש גם תקן לאותו ינשוף, לאותו מכשיר אכיפה, שחולט אותו ולמעשה אין אפשרות לערער על אותו מכשיר.
<שי סופר: לגבי סמים.
<שי סופר: אני יודע שהרשות עבדה עם אגף התנועה לגבי ערכה וגם כאן אני חושב שיש לנו עוד הרבה מאוד עבודה.
<שי סופר: אנחנו נהיה חייבים איכשהו לרדת לשטח יחד עם אגף תנועה ולבדוק.
<שי סופר: בעולם מאוד מקובלות ערכות לבדיקה של חומרים ממכרים ולא תהיה ברירה.
<שי סופר: התחושה היא שנהגים צעירים, בנוסף לחוסר המיומנות, חוסר הניסיון, נהיגה אגרסיבית והרצון ליחצן את הנהיגה, גם נושא של חומר ממכר הוא משמעותי מאוד ואנחנו רואים את זה בנתונים המאוד מאוד מצערים שיש לנו השנה.
מוחמד ברכה: הייתה הפסקת חשמל.
מוחמד ברכה: תחזור על עיקרי הדברים כדי שיירשמו בפרוטוקול.
<שי סופר: יש לנו עלייה של שישה אחוזים במגזר הכללי לעומת התקופה המקבילה אשתקד.
<שי סופר: עלייה של מעל מאה אחוזים עבור נהגים צעירים כאשר נהגים צעירים מוגדרים בגילאים 17 עד 24.