GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוחמד ברכה: עוד תקנות.
<איריס יוגב: לא.
<איריס יוגב: באמת, זה רעיון מצוין.
<קריאה: מאוד.
<קריאה: חקיקה, חקיקה ראשית.
<קרן רוט-איטח: זאת חקיקה חשובה, זאת נקודה חשובה מאוד בעיניי זה גם הסיפור של העישון, של מכירת סיגריות.
<קרן רוט-איטח: כי הרבה פעמים התופעה היא של מכירת סיגריות בודדות לתלמידים.
<קרן רוט-איטח: אז זה משהו שצריך להיות - - -
<אתי כהנא: השאלה אם המכירה נעשית בשעות הבוקר כשהם בבתי הספר.
<איריס יוגב: ברור.
<קרן רוט-איטח: אני רק אתייחס ואומר שהייתה המון התייחסות לסיפור של אפידמיולוגיה בהיבט הבריאותי.
<קרן רוט-איטח: חשוב לי פה מאוד לציין שזה מעבר לבריאות, במיוחד כשעוסקים במתבגרים זה סיפור ערכי וחברתי, כשהנזק הוא נזק התפתחותי, ולכן כמבוגרים.
<קרן רוט-איטח: אתה הבאת את הדוגמה שכועסים עליך כי סגרת פיצוציות, אז אני אומרת: התפקיד שלנו כמבוגרים באמת לייצר מקום בטוח, ושל המתבגרים לכעוס עלינו שאנחנו מגבילים אותם, - -
מוחמד ברכה: אני אוהב את הכעס הזה.
מוחמד ברכה: זה בסדר.
<יאיר גלר: כן, בדיוק.
<קרן רוט-איטח: - - וזה "המשחק" שצריך להמשיך להתקיים במובן מסוים.
<קרן רוט-איטח: ולומר רק שהראייה האסטרטגית אפשרה לנו כניסה לעבודת חינוך עם ילדים צעירים שבעבר לא הצלחנו לעשות, - - - הנתונים ייפתחו דלתות של בתי ספר יסודיים לעשות עבודה בפיילוט, ועם נתונים שמראים שינוי, שזה כן, זה מחזק את עבודת המניעה.
<שולי דוידוביץ: תודה, ואני מבקשת להודות, כבוד היושב ראש, באמת על כינוס הישיבה הזאת.
<שולי דוידוביץ: ובשם משרד החוץ, באמת על שיתוף הפעולה המצוין, גם של הכנסת, בעיקר של המשרדים המקצועיים שמובילים את כל הטיפול בנושאים האלה.
<שולי דוידוביץ: את הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול ומשרד הבריאות.
<שולי דוידוביץ: הקשר הוא באמת יוצא מן הכלל של המשרדים והגופים האלה, גם עם ארגון הבריאות העולמי.
<שולי דוידוביץ: ופרופסור אלכס לוונטל הוא יושב ראש - - - של .O.H.W אירופה.
<שולי דוידוביץ: יש הערכה יוצאת מן הכלל לאנשי המקצוע שלנו.
<שולי דוידוביץ: והגברת איריס יוגב הייתה שותפה וכוח רציני במעורבות הישראלית בכל גיבוש האסטרטגיה, במשא ומתן וכולי.
<שולי דוידוביץ: יש באמת הערכה, גם לגבי הדיווח וגם לגבי היכולות שלנו.
<שולי דוידוביץ: ובאמת אני מזמינה את כולנו להמשיך ולחשוב איפה עוד אפשר באמת לתרום ולשתף פעולה.
<שולי דוידוביץ: אחד מהיעדים היה גם שותפויות.
<שולי דוידוביץ: אז באמת, יש מה ללמוד מאיתנו.
<שולי דוידוביץ: כמו שאמרתי, מצבנו לעומת האירופיות, שבאירופה המצב הוא לא טוב, מן הסתם יש גם מה ללמוד מאיתנו, למרות שכמובן פנימה יש עוד מה לשפר.
<שולי דוידוביץ: תודה.
<יאיר גלר: יש עוד הרבה מה לעשות.
<אילן שמש: רק כתוספת למערכת החינוך גם על זמן הפנאי: זמן הפנאי באלכוהול הוא יותר קשה.
<אילן שמש: בואו נהיה ברורים בנושא הזה: מכיוון שההתמודדות החינוכית, לא בבתי הספר אלא מחוץ לבתי הספר היא וולונטרית, ואתה רוצה באיזשהו מקום ליצור קשר עם הילדים האלה בשביל למשוך אותם וכן הלאה, ההתמודדות היא יותר קשה ויותר מורכבת.
<אילן שמש: האלכוהול הוא בעיה מאוד קשה למערכת החינוך בזמן הפנאי.
<אילן שמש: אנחנו רואים את זה גם בתכניות המסודרות, וגם במקרים שבהם אנחנו מתחברים לאזורים שבהם הם מבלים.
<אילן שמש: אני יכול להגיד דבר אחד: במשרד החינוך יש יותר ויותר מודעות והתמודדות עם הנושא הזה.
<אילן שמש: זה מתבטא, קודם כל, בכך שיש אמירה מאוד-מאוד ברורה של מערכות החינוך הלא פורמליות, מתנועות הנוער וכן הלאה – לא לאלכוהול.
<אילן שמש: שיהיה לכם ברור: לא פשוט להוציא נערים, נערות, סופי שבוע, טיולים, לילות וכן הלאה וכן הלאה, ולהשגיח על זה, ולעשות את זה.
<אילן שמש: זו התמודדות לא פשוטה של אנשי החינוך.
<אילן שמש: הדבר השני שאני רוצה להצביע עליו – דוקטור יוסי הראל אמר את זה בצורה הכי ברורה: כמה שיהיו יותר תכניות מעצימות, משמעותיות, לנערים בחינוך הבלתי פורמאלי בזמן הפנאי, ככה אפשר יהיה להפחית את הנושא הזה של שימוש מופרז באלכוהול וכן הלאה.
<אילן שמש: אני חייב להגיד את זה: במערכת שלנו יודעים את זה בענק, כי אנחנו קושרים כל תכנית חינוכית משמעותית ומעלים בתכנית הזו את הנושא של האלכוהול וההשפעה של האלכוהול.
<אילן שמש: לא משנה אם זו תכנית "אתגרים", תכנית לפיתוח פיזי.
<אילן שמש: אנחנו עכשיו התחלנו לעשות עם נערות "גוף, נפש, נערות", וכן הלאה.
<אילן שמש: כל דבר אתה ישר קושר את זה לנושא של אלכוהול - - - וכן הלאה.
<אילן שמש: לכן, לשמחתי אני יכול להגיד, שר החינוך הנוכחי מאוד מודע לדברים האלו.
<אילן שמש: הוא טייל אצלנו בלילות בקיץ האחרון, הרבה במקומות האלו.
<אילן שמש: הוא ראה את זה, הוא מודע לזה.
<אילן שמש: הוא הולך להעצים - - -
מוחמד ברכה: הרפורמות בחינוך עכשיו שמדוברות.
<אילן שמש: לא, לא, זה בגרויות, עזוב.
<קרן רוט-איטח: לא, זה לא.
מוחמד ברכה: לא, לא, זה לא אמור כאילו להעסיק את התלמידים יותר זמן ואז לאפשר לכם כלים כדי להילחם בכל מיני תופעות?
<אילן שמש: השר מודע לכך, והסיסמה שלו: שבעה ימים בשבוע, 24 שעות.
<אילן שמש: הוא באופן חד משמעי מודע לכך שמערכת החינוך צריכה להיות אחראית על הנער ולהיות בקשר איתו מעבר לשעות שבהן הוא נמצא בבית הספר.
<אילן שמש: עכשיו, הוא צריך להקצות לזה משאבים, הוא צריך להשקיע בזה בתכניות, הוא צריך לעשות.
מוחמד ברכה: להעלות את שכר המורים.
<אילן שמש: - - - ולהעלות את השכר של אנשי החינוך שעובדים גם בקהילה, לא רק של המורים.
מוחמד ברכה: נכון, נכון.
<אילן שמש: כי הם מאוד פגועים באופן יחסי.
<אילן שמש: הם לא קיבלו את היתרונות של "אופק חדש".
<אילן שמש: עובד קידום נוער ששכרו צמוד היה תמיד לדירוג עובדי ההוראה, פתאום הוא מסתכל על המורה שמקבל 40% יותר ממנו, ולא כל כך מהר מורה ירצה להיות - - -.
<אילן שמש: אבל זה בסדר, בוא נעזוב את - - - אני חושב שהמודעות של השר דוחפת את המערכת של החינוך הבלתי פורמאלי להתמודד ולייצר יותר ויותר פעולות.
<אילן שמש: זה מחייב שותפויות, זה מחייב את העבודה עם הרשויות המקומיות, זה מחייב הרבה גופים.
<אילן שמש: כי משרד החינוך לא נמצא פה לבד, זה המון מערכות נוספות.
<אילן שמש: יש לזה מודעות, יש לזה תנופה.
<אילן שמש: אני מקווה שזה גם יהיה חלק מההסתכלות הגלובלית על ההתמודדות שנעשית.
מוחמד ברכה: רצית להוסיף?
<קרן רוט-איטח: רציתי לומר שלגבי הרפורמות הדגש הוא על עבודה פרטנית בתוך בתי הספר.
<קרן רוט-איטח: מבחינתנו העבודה הפרטנית מאפשרת למורים יותר להיות בקשר עם ילדים ולייצר שיח.
<קרן רוט-איטח: וזה אחד הדברים שאנחנו מאוד מנסים לפתח – את הדיאלוג מורה תלמיד.
<קרן רוט-איטח: ככל שיהיה יותר קשר והמורה יהיה יותר משמעותי לילד, אפשר יהיה גם להגיע ולאתר נקודות סיכון, כי גם יהיה אפשר לשתף, שזה אחד המענים של הרפורמה בעצם.
<אורית שפירו: אני רוצה להדגיש שבשנים האחרונות אנחנו רואים הרבה יותר גופים שפונים אלינו ברשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, בתחום של החינוך והמניעה, לפתח אסטרטגיות והתערבויות מקוונות לאלכוהול.
<אורית שפירו: דוקטור אילן שמש, אתה הדגשת את מועצת תנועות הנוער.
<אורית שפירו: זה משהו שהוא לא ברור מאליו.
<אורית שפירו: עד לפני כמה שנים יכול היה להיות באופן כזה או אחר שיש - - - תנועה מוכנה לקחת על עצמה את הבנייה ואת ההתייחסות לנושא האלכוהול.
<אורית שפירו: היום זה משהו שהוא גורף עם קבוצת עמיתים שמלווה את ההתערבות הזאת לאורך שלוש שנים ביחד עם משרד החינוך.
<אורית שפירו: אנחנו מוצאים את הצורך הזה נבנה גם למול כוחות צה"ל, למול החיילים.
<אורית שפירו: אנחנו רואים את זה בתוך המוסדות האקדמיים – במכללות ובאוניברסיטאות.
<אורית שפירו: כלומר, הנקודה הזאת שאנחנו התחלנו לדבר עליה, בתחילת דבריה של הגברת איריס יוגב, על הנושא של האסטרטגיה העולמית, כאן, בארץ, בהחלט מזה כארבע שנים אנחנו רואים תנופה מאוד ממוקדת לנושא של בניית התערבויות, חינוך ומניעה במקום של האלכוהול יחד עם המקום של הסמים, שלא היה קודם לכן.
<אילן שמש: דבר קטן: פעמיים נתקלתי בשנה האחרונה בנערים שלנו, דווקא באזור הדרום, שמייצרים אלכוהול עצמי.
מוחמד ברכה: תלמידים?
<אילן שמש: לא, נוער מנותק.
<אילן שמש: הם מתפרנסים מזה.
<איריס יוגב: יפה להם.
<איריס יוגב: יזמות.
<אילן שמש: וזה גם הפתיע אותי - - -.
<אילן שמש: הפתיע אותי.
מוחמד ברכה: טוב, רבותיי, אוקיי, תודה.
מוחמד ברכה: אנחנו שמענו סקירה מעניינת וחשובה.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, יש הרבה מה לעשות על אף הנתונים שאפשר להרגיש שבעי רצון.
מוחמד ברכה: עלו כל מיני רעיונות שאני בטוח שכל אחד מאיתנו ייקח מתחומו, גם בנושא של החינוך, גם בנושא של האכיפה, גם בנושא של המיסים, ולכן אני חושב שאנחנו נמצאים - - -, אם אני רוצה להגיד: נמצאים בדרך הנכונה, אבל אני עדיין מסכים עם מה שאמר מר יאיר גלר בהתחלה, בתחילת הישיבה, בהמשך למה שהיה בנתניה היום.
מוחמד ברכה: אין ספק שהאלכוהול, במיוחד בקרב הנוער, הוא מכת מדינה.
מוחמד ברכה: וגרפים לא צריכים להטעות אותנו, כי אני חושב שגם המספרים המוחלטים וגם האחוזים הם עדיין גבוהים, ואני לא רוצה שאנחנו נשווה את עצמנו לא לצפון אירופה ולא לדרום אמריקה הלטינית, אלא למה שאנחנו צריכים מהנוער שלנו.
מוחמד ברכה: ואני מאוד מקווה, בהמשך לדבריה של נציגת משרד החוץ, שדווקא הקרדיט שיהיה לנו בחוץ לארץ יהיה דווקא בנושאים האלה, של מאבק עיקש, שאפשר גם כן להפיק מהניסיון הזה תועלת במקומות אחרים.
מוחמד ברכה: אני לא רוצה לסכם נקודות קונקרטיות.
מוחמד ברכה: אנחנו רשמנו, ולכן אני רק מודה לכם.
מוחמד ברכה: אני פותח את ישיבת הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול, כשזו הישיבה הראשונה לאחר פגרת החגים.
מוחמד ברכה: הנושא, כפי שידוע לכולם, הוא סמים במגזר הערבי.
מוחמד ברכה: הוועדה הזו היא אחת הוועדות שדיוניה והנושאים שעומדים על סדר יומה הם נושאים קונצנזואליים, זאת אומרת שיש עליהם הסכמה רחבה, גם ברמת ההצהרה ואני מקווה שגם ברמת הפעילות, אולי זה פחות, ואנחנו מתמקדים במאבק בנגע הסמים והאלכוהול בכל היישובים בכל הארץ לרוחבה ולאורכה.
מוחמד ברכה: אבל במרוצת השנים, וזה לא דבר חדש, זיהינו שיש ייחוד מסוים של הטיפול ושל הבעיות בכל מה שנוגע למגזר הערבי, במיוחד לאור נתונים סוציו אקונומיים מאוד מדאיגים לגבי השתייכותם של כל היישובים, לא רוב היישובים הערביים, לאשכולות סוציו אקונומיים נמוכים, זה משליך על המצב של הרשויות המקומיות, זה משליך על השירותים החברתיים, ובנוסף אני חייב לומר, גם מדיניות של אפליה מתמשכת ומצטברת של ממשלות ישראל לדורותיהן לגבי הטיפול בבעיות ובצרכים של האוכלוסייה הערבית.
מוחמד ברכה: אני מוכרח לומר שבמה שקשור לפעולות הרשות למלחמה בסמים בשנים האחרונות חלה התקדמות יפה ואפילו יפה מאוד ובכל מה שקשור למינוי של מדריכים ומנחים בוטל המאטצ'ינג, זאת אומרת הרשות נשאה במלוא העלות למימון העסקת מדריכים.
מוחמד ברכה: הדבר הזה הקפיץ את הטיפול ברשויות המקומיות, מ-4 רשויות ב-2005 עד 45 היום.
מוחמד ברכה: אני מקווה שמי שעוד לא הצטרף, שיצטרף.
מוחמד ברכה: הבעיה היא בעיה נוספת.
מוחמד ברכה: הרשות עוסקת בעיקר במניעה, כידוע, ואנחנו מתרשמים שמשרדי הממשלה האחרים, ואני חייב לומר, אני אתייחס גם לרשויות המקומיות הערביות, אבל משרדי הממשלה השונים אינם נותנים את מלוא תשומת הלב לטיפול בתופעה של צריכת סמים לאחר שהיא קיימת ולכן הייתי אומר כבר בתחילת הדיון שאנחנו דורשים, או אחת המסקנות של הישיבה הזו, כמובן יהיה אפשר להתייחס אליה במשך הישיבה, לדרוש ממשרד הרווחה לבטל את המאטצ'ינג בכל מה שקשור למינוי עובדים סוציאליים שילוו את הטיפול בבעיות ובטיפול באנשים שמכורים או שמשתמשים.
מוחמד ברכה: אני חושב שזה יכול לקדם בהרבה את העניין הזה.
מוחמד ברכה: מה שקורה היום, שברשויות מקומיות מבוססות שיכולות לממן עובד סוציאלי או להשתתף ב-30% במימון עובד סוציאלי עושים את זה, ורשויות מקומיות שהן אינן מבוססות והן עניות ושהצרכים שם הם יותר גדולים, לא יכולות לטפל בתופעה הזו.
מוחמד ברכה: בפניכם, רבותיי, יש את הדוח שהוכן על ידי מרכז המידע והמחקר של הכנסת, הממ"מ, שהוא מבוסס כמובן על נתונים שהועברו למרכז מהרשויות הרלוונטיות בכל תחום ותחום, אבל אין ספק שנעשתה פה עבודה רצינית, מקיפה, שאני מקווה שהיא גם תהיה בסיס לדיון וגם לטיפול בעתיד.
מוחמד ברכה: המסמך הזה מתקשר לפעולות של הרשות, של משרדי הממשלה השונים, של נתונים על מאסרים ועל שימוש וכו' וכו'.
מוחמד ברכה: אני מאוד מודאג, אני מאוד מאוד מודאג, שבאופן יחסי כמובן אחוז המשתמשים בקרב התלמידים והדור הצעיר בכלל גבוה מדי, ביישובים הערביים הוא גבוה מהממוצע מהיישובים היהודיים.
מוחמד ברכה: לא שאני רוצה שדווקא אצל היהודים יעלה, אלא אני רוצה שיירד בכל המקומות, אבל זה מצביע על סוג של דבר שנע בין הזנחה לבין טיפול לקוי.
מוחמד ברכה: אנחנו הקדשנו לישיבה הזו שעתיים.
מוחמד ברכה: אני רוצה לברך את כל החברים שהגיעו, יש חלק שהם נוכחים קבועים בישיבות הוועדה, אני מברך אותם, אבל יש גם קבוצה יפה שפועלת בשטח, שהיום אנחנו מתכבדים לארח אותם, כל המנחים והמדריכים.
מוחמד ברכה: אני מקווה שהמפגש הזה בין השטח לבין רמת מקבלי ההחלטות והאנשים שמובילים במסדרונות הממלכתיים של המדינה, יהיה לעזר ומכשיר שיקדם את המטרות שאנחנו פועלים כדי להשיגם וכדי, אמנם זה יומרני, אבל לבטל את התופעה הזו של שימוש בסמים והנגעים הקשורים בכך.
מוחמד ברכה: אני מבקש קודם ממר יאיר גלר, מנכ"ל הרשות, שיפתח בכמה מילים, אחר כך אנחנו נעבור לעוד שני דוברים מהרשות, וליד ויוסי, ואחר כך נתקדם בדיון.
מוחמד ברכה: אני מבקש שמי שמבקש להשתתף בדיון שיעביר לי פתק ואנחנו נשתדל, אני לא מבטיח, אבל נשתדל שכולם יבואו לידי ביטוי במהלך הישיבה הזו.
מוחמד ברכה: בבקשה, מר גלר.
מוחמד ברכה: סליחה, אני רוצה לקדם בברכה את שני חבריי שהגיעו, חברי הכנסת, חבר הכנסת עפו אגבאריה וחבר הכנסת אחמד טיבי, אני מקווה שיצטרפו אלינו בהמשך חברים אחרים.
מוחמד ברכה: מזכיר ועד ראשי הרשויות הערביות נתקע קצת בדרך, הוא יגיע באיחור של חצי שעה, כפי שהוא אמר, מר ג'ריס מטר , ראש מועצת עילבון ומזכיר הוועדה הארצי של ראשי הרשויות הערביות.
<יאיר גלר: בוקר טוב.
<יאיר גלר: ראשית אני רוצה להודות, גם בשם המשתתפים וכמובן בשם הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, על הדיון המאוד חשוב הזה.
<יאיר גלר: אנחנו ברשות מקדמים הרבה מאוד פעולות והרבה מאוד מאמצים, כפי שאתם תיכף תראו בדקות הקרובות, ואין ספק שבהובלתך, אדוני היו"ר, את הדיון הזה, כמו גם את הפעולות והסיוע שלך השוטף, אין ספק שאנחנו רוצים להגיע למקומות ולהישגים הרבה יותר גבוהים מאלה שקיימים היום.
<יאיר גלר: אנחנו ברשות חילקנו את הדוברים לשלושה חלקים, כאשר אחר כך אני מניח שישתתפו אנשים נוספים, שמייצגים את התחומים השונים שבהם אנחנו עוסקים.
<יאיר גלר: אז אנחנו אפתח, ברשותך, בכמה מילים כלליות, לאחר מכן ד"ר יוסי הראל-פיש ייתן את הנתונים של המגזר הערבי, ד"ר וליד חדאד ידבדר על החברה הערבית, המאפיינים והפעולות שננקטות לאור הנתונים שיוצגו פה, ולאחר מכן אני מניח שעוד חברים נוספים יוכלו לסקור את הקורה אצלם בשטח.
<יאיר גלר: כמה דברים בגדול.
<יאיר גלר: ציינת כבר, אדוני היושב ראש, שהתעדוף ברשות, כמובן בהובלת מדיניות ממשלתית ברורה, גדל למעשה מ-4 רשויות לפני תשע שנים, ללמעלה מ-40.
<יאיר גלר: זה גידול של כ-1,000 בפעילות, כאשר מבחינת התקציבים גם כן אנחנו מדברים על כ-35%-40% מתקציבי הקהילה.
<יאיר גלר: כלומר הלכנו פה לתעדוף מאוד מאוד ברור ומובהק של הרצון להקיף עד כמה שיותר רשויות, להגיע, משום שאנחנו יודעים היום שהשימוש בסמים והשימוש לרעה באלכוהול, והוא קורה בחברה הערבית כפי שהוא קורה בכל הנוער בכלל, הנוער הישראלי והנוער המערבי כמובן, אפשר להגיד באותה נשימה, אבל כמובן שם המצב הוא הרבה הרבה יותר קשה, וכדי שלא נגיע לנתוני השימוש בסמים ואלכוהול של מערב אירופה, ארצות הברית, אוסטרליה וכו', אנחנו מחויבים כולנו לעשות מאמץ מאוד מאוד גדול ובכלל זה כאמור מאמץ מוגבר דווקא בחברה הערבית וברשות בהחלט זיהינו את העניין הזה והשר לביטחון פנים פה מקצה ומתעדף משמעותית את החברה הערבית מאז כניסתו לתפקיד ב-2009.
<יאיר גלר: כאמור זה בא לידי ביטוי הן בתכנית המתחמים, שאני מניח שכולכם מכירים, והתכנית הזאת רק הולכת ומתעצמת גם ב-2015 וב-2016 ועד 2017 כרגע מדובר על גידול מאוד מאוד משמעותי.
<יאיר גלר: הדבר השני שכבר ציינת בתעדוף זה הנושא של המאטצ'ינג.
<יאיר גלר: הרשות, ואני מניח שגם גופים אחרים שוודאי יסקרו פה, אינם בדרך כלל נוהגים לפעול ללא שותפות מלאה של הרשויות ושל גופים נוספים אחרים.
<יאיר גלר: במקרה הזה קיבל השר החלטה מאוד ברורה שאותן אלה שנמצאים במצוקה קשה, לא לבקש, לא לדרוש את השתתפותן והוא בהחלט רואה את הסיוע כחריג, אבל סיוע מאוד מאוד חשוב.
<יאיר גלר: הייתה גם תכנית ברוורמן, שלצערי הסתיימה ואם תוכל לצאת קריאה כמובן מהוועדה הזאת, למרות שיש פעילות של משרד ראש הממשלה, עם היימן שמוביל ובטח ידברו על זה בהמשך, אבל אין ספק שתכנית, כפי שהוצהרה על ידי ממשלת ישראל, יכולה לקדם אותנו לא רק ברמת המשאבים אלא גם ברמת המדיניות וההצהרה וכמובן שאמירות כאלה או החלטות כאלה משפיעות מהותית על הפעילות כולה.
<יאיר גלר: ברשותך, אני רוצה למקד כמה דברים ולנצל את הדיון הזה.
<יאיר גלר: אנחנו זקוקים מאוד לשיתוף פעולה מלא עם הרשויות המקומיות.
<יאיר גלר: שיתוף הפעולה הזה, בהנחה שהוא קורה ובהרבה מאוד רשויות היום במדינת ישראל הוא קורה, הרי אנחנו מסוגלים להגיע להישגים ולהצלחות הרבה יותר גבוהות.
<יאיר גלר: לא כל הרשויות הערביות משתפות איתנו פעולה.
<יאיר גלר: שוב, חס ושלום, לא בגלל שאנחנו גורם שלא מסייע, אלא כנראה בתעדוף פנימי שלהן, יש להן לפעמים צרות יותר גדולות, במיוחד אלה החלשות, ואין הן רואות, למרות שאנחנו יודעים עד כמה הנושא של סמים ואלכוהול משפיע מהותית על איכות החיים ובכל מקום, הרי לא כל הרשויות המקומיות מבינות את החשיבות או מסוגלות לפעמים להביא, גם כשהן מבינות את החשיבות הזאת, לידי ביטוי, וזו נקודה שהייתי מאוד מבקש שנדבר עליה, סיוע של הרשויות המקומיות.
מוחמד ברכה: אני מעדיף להגיד כמה מילים על העניין הזה כשהנציג של ועד ראשי הרשויות יגיע, אבל חשוב שאתה תגיד את הדברים ואני אגיד אותם ביתר חריפות.
<יאיר גלר: אם למשל לקחת כדוגמה את האכיפה, ואני מניח שחבריי ממשטרת ישראל ידברו, ברגע שאין אכיפה מקומית או האכיפה מתבצעת רק על ידי גורם חוץ, כמו משטרת ישראל, למשל לנושא של האלכוהול, הרי אנחנו יודעים שאנחנו חסרים אחר כך באותן פעילויות בשטח.
<יאיר גלר: הדבר השני שאני מאוד רוצה גם כאן, כקריאה ציבורית שלכם, משום שאתם בכל מקום ואתר נתפסים כמנהיגים, הנושא הזה של הורים ושל משפחות.
<יאיר גלר: אנחנו כבר מזמן הבנו והבין את זה גם כל העולם המערבי, להורים יש תפקיד מכריע, למשפחות יש תפקיד מכריע בכל תהליכי המניעה ואי אפשר להתבסס רק על המורה ועל העובד הסוציאלי ועל השוטר וכו'.
<יאיר גלר: יש קושי משמעותי בחברה הערבית בגיוס הורים, זה מתבטא לפעמים בסדנאות הורים או בסיירות הורים, אבל אני מדבר על משהו שהוא בתפיסה, משהו שהוא בעמדה האידיאולוגית.
<יאיר גלר: הורה בחברה הערבית לא בכל מקום מבין את תפקידו, ולא רק מבין את תפקידו אלא גם מבין עד כמה הוא יכול להשפיע.
<יאיר גלר: הנושא של הדיאלוגים, לדבר על הדברים האלה - - -
מוחמד ברכה: אתה מדבר על הורה באיזה שלב?
מוחמד ברכה: בשלב שהבנים משתמשים או של מניעה?
<יאיר גלר: של המניעה.
<יאיר גלר: של השימוש בוודאי בהפניה, לפעמים גם יש עניין של כבוד ובושה, ולהגיד אצלנו, אז לצורך זה, ואני מניח שד"ר וליד חדאד ידבר על זה, הצעירים הולכים לכל מיני מקומות כדי לא להשתמש באלכוהול בבית וזה גורם אחרי זה לצרות ולהסתבכויות עם המשטרה, תאונות דרכים, כל הדברים האלה אנחנו מכירים.
<יאיר גלר: אני מאוד מבקש את הנושא של ההורים, לדבר פה, על ההורים, המשפחות, זה מאוד מאוד מאוד חשוב לנו.
<יאיר גלר: הדבר השלישי שאליו אנחנו רוצים לכוון, אנחנו עושים מאמץ עצום בשנים האחרונות, גם בעקבות החלטות שהתקבלו פה, בכל הנושא של יחסי ציבור ודוברות.
<יאיר גלר: ג'לאל בנא שיושב פה היום מועסק על ידינו כמשרד ייחודי בכל הנושא הזה של מסרים, של הפייסבוק, כי אנחנו רוצים לדבר עם הצעירים בשפתם.
<יאיר גלר: אנחנו משקיעים בזה הרבה ואני חושב שזה אחד השינויים וההחלטות שקיבלנו שהן יותר נכונות, אני חושב שזה גם כיוון נכון.
<יאיר גלר: כלומר מה שאני רוצה להגיד זה, אין היום מישהו שיושב על היציע, כולם חייבים לשחק את המשחק הזה, להיות על הדשא ולעשות את המקסימום, כי אנחנו מדברים על משהו שבסופו של דבר משפיע מהותית, לא רק במכורים, אלא גם בכלל השימוש, משום שזה משפיע.
<יאיר גלר: זה משפיע על אלימות, כמובן באלכוהול אנחנו מכירים את זה, אבל גם זה משפיע על הרבה מאוד תחומי חיים אחרים, של הפרעה במקומות עבודה, הפרעה במוסדות לימוד, הפרעה בעוד פעילויות כאלה ואחרות של החיים השוטפים.
<יאיר גלר: לכן אני כל כך מחייב ומודה לך על הדיון הזה, הוא חשוב לנו מאוד, ואמרתי, מבחינתי, אם נצא מפה עם קריאות למנהיגות הערבית, הן בנושא של שיתופי הפעולה היומיומיים, הן בנושא של ההורים, הרווחנו רווח גדול.
מוחמד ברכה: תודה, מר גלר.
מוחמד ברכה: אני פונה שוב, למעט המשתתפים הקבועים בישיבות הוועדה, החברים האחרים שהגיעו, וכמובן אני מברך אותם שוב, אם הם רוצים לדבר, שיעבירו לי פתק, לא בהרמת יד, אלא פתק עם שם ותפקיד ואז אנחנו נראה איך לשלב אותם במהלך הדיון.
מוחמד ברכה: ד"ר יוסי הראל-פיש, שהוא המדען הראשי של הרשות, בבקשה.
מוחמד ברכה: אחר כך ד"ר וליד חדאד.
<יוסי הראל-פיש: בוקר טוב ותודה רבה, כבוד יושב הראש.
<יוסי הראל-פיש: אני אשתדל להיות קצר וקולע ומה שאני רוצה לעשות זה פשוט לתת את תמונת המצב העכשווית בצורה מדויקת על הבעיה של השימוש המופרז באלכוהול והשימוש בסמים בקרב האוכלוסייה הערבית.
<יוסי הראל-פיש: הסקר של ארגון הבריאות העולמי, זה הסקר שאנחנו עושים אותו כבר 20 שנה הוא מדגם מייצג ארצי של כל הנוער בישראל מכיתות ו' ומעלה, הדוח הזה נמצא באתר שלנו באינטרנט ומי שרוצה לקבל נתונים קצת יותר רחבים ממה שאני אציג פה.
<יוסי הראל-פיש: אז תמונת המצב היא כזו, בנושא של שתייה מופרזת של אלכוהול, המדד הוא חמש מנות משקה או יותר באירוע אחד, זה המדד, מה שנקרא שתיית בולמוס או אביסה, או באנגלית binge drinking, שזו השתייה שגורמת לעלייה דרמטית של אחוז האלכוהול בדם, לפגיעה ביכולת המוטורית, ביכולת השיפוטית וכל הסכנות שקשורות לאלכוהול נובעות מהמצב הזה.
<יוסי הראל-פיש: בקרב האוכלוסייה של הבנים במגזר הערבי 20% מדווחים שלפחות פעם אחת בחודש האחרון הם שתו חמש מנות משקה ויותר באירוע אחד, והמספר הזה הוא יציב משנות ה-90' עד היום, כלומר מ-1998 עד היום בכל הסקרים הוא פחות או יותר מסתובב בין 19%-20% עד ל-2011.
<יוסי הראל-פיש: הנתונים שאני מדבר עליהם הם מ-2011, 2014 אנחנו בשדה היום, כך שבעוד חודש וחצי-חודשיים יהיו לנו נתונים עדכניים יותר.
<יוסי הראל-פיש: ה-20% האלה הם בהשוואה לכך שבמגזר היהודי, למשל, זה הגיע ל-22% ב-2009 ובעקבות הפעילויות של התכנית הלאומית לטיפול בבעיית האלכוהול הצלחנו להוריד את זה, אצל הבנים לפחות, לכיוון 16%.
<יוסי הראל-פיש: אז זה המצב.
<יוסי הראל-פיש: מדד אחר שהוא מאוד מטריד אותנו זה מדד שכבר בסוף שנות ה-80 זוהה בעולם כאחת מהתנהגויות סיכון החמורות ביותר שקשורות לאלכוהול ונעשה הרבה בעולם בתחום הזה, זה נסיעה ברכב שנהוג על ידי מישהו ששתה אלכוהול.
<יוסי הראל-פיש: באוכלוסייה היהודית בישראל הצלחנו להוריד את זה לרמות של בסביבות 7% של הילדים שטוענים שלפחות פעם אחת הם עשו את זה בחודש האחרון.
<יוסי הראל-פיש: בקרב המגזר הערבי אנחנו מדברים על 21%.
<יוסי הראל-פיש: כלומר ילד אחד מתוך חמישה ילדים - - -
מוחמד ברכה: אם הוא נוהג הוא לא ילד.
<יוסי הראל-פיש: לא, לא נוהג, אני מדבר על נוסע ברכב שנהוג, הוא לא מקבל את ההחלטה לעצור והוא נכנס לאוטו ושם את עצמו בסיכון.
<יוסי הראל-פיש: אגב, זה סיכון שהוא לא פחות מאשר הנהג, אלא יש הרבה יותר ילדים שנוסעים באוטו מאשר מישהו אחד שנוהג.
מוחמד ברכה: זה משחק בחיים.
<יוסי הראל-פיש: אנחנו מסתכלים על זה בצורה מאוד רצינית וזה דבר שצריך להתייחס אליו.
מוחמד ברכה: 21%?
<יוסי הראל-פיש: 21%, זה ילד אחד מתוך חמישה ילדים בכיתות ו' עד י', טוען שלפחות פעם אחת בחודש הוא נכנס לרכב שנהוג על ידי מישהו שהוא יודע שהוא שתה אלכוהול.
<יוסי הראל-פיש: זו דוגמה של דברים שיש היום בתוך התכניות שלנו ובתכניות שנעשות בעולם את הכיוונים של איך לשנות את זה וזה חלק מהדברים שאנחנו נתמקד בזה הרבה, כמובן ביחד עם השותפים שלנו בתחום של הבטיחות בדרכים.
<יוסי הראל-פיש: אז רק לגבי האלכוהול, לסיים את הסיפור הזה, דבר אחד נוסף שהוא מאוד מעניין, זה שהשתייה הבעייתית של האלכוהול במגזר הערבי מתחילה הרבה יותר מוקדם מאשר במגזר היהודי.
<יוסי הראל-פיש: הילדים בכיתות הנמוכות כבר מדווחים על שיעורים של פער גדול מאוד עם האוכלוסייה היהודית ואם אני אסכם את התובנות בנושא של האלכוהול - - -
מוחמד ברכה: יוסי, אני מאוד מוטרד מהמספרים שאתה אומר.
<יוסי הראל-פיש: אגב, זה 2011.
מוחמד ברכה: ושהריכוז הוא יותר גבוה אפילו מהציבור היהודי.
<יוסי הראל-פיש: כן, בשתייה הבעייתית.
<יוסי הראל-פיש: בשתייה המתונה, זה מעניין, אלה ששותים - - -
מוחמד ברכה: זאת על אף ש-80% מהציבור הערבי נמנה על המוסלמים, שיש איסור בדת לא לשתות.
<יוסי הראל-פיש: נכון.
<יוסי הראל-פיש: אצל בני הנוער התופעה הזו קיימת ואני חייב לומר שבדומה, אגב, למה שקרה גם במגזרים שמרניים יותר במגזר היהודי, בשנים האחרונות יש הרבה יותר מודעות בקרב המנהיגות החינוכית באוכלוסייה הערבית לתופעה שקיימת ולצורך לטפל בה, זו הסיבה שיש לנו את שיתוף הפעולה הגדול עם המגזר בנושא הזה.
<יוסי הראל-פיש: אז בנושא של אלכוהול, רק לסכם את זה, התופעה כן קיימת והיא קיימת בשיעור שצריך להמשיך לטפל בה, מרוכזת בעיקר אצל הבנים, דווקא אצל הבנות במגזר הערבי השיעורים יותר נמוכים מאשר הבנות במגזר היהודי והיא מתחילה בגילאים הצעירים, בנושא הזה של נהיגה ברכב שנהוג.
<יוסי הראל-פיש: בתחום הסמים, גם שם השיעורים בקרב הבנים בעיקר הם שיעורים יחסית גבוהים בהשוואה לאוכלוסייה הכללית בישראל.
<יוסי הראל-פיש: לדוגמה שימוש במריחואנה או חשיש במהלך השנה האחרונה, אנחנו מדברים על 12% של הבנים ו-7% מהבנות במגזר הערבי, זה בהשוואה ל-6% ו-3% במגזר היהודי, כלומר יש שם את הפער הזה.
<יוסי הראל-פיש: כנ"ל לגבי סמי פיצוציות, 10% מהבנים, 3% מבנות לעומת 7% אצל היהודים ו-2% של הבנות אצל היהודים.
<יוסי הראל-פיש: וגם בסמים הקשים, כמו קוקאין, קראק, אופיום, הרואין ואלה בקבוצה, גם שם אנחנו רואים שיעור שמדווחים על שימוש אי פעם של בערך 9% של הבנים לעומת 3% באוכלוסייה היהודית.
<יוסי הראל-פיש: כך שהנושא קיים והנושא דורש טיפול וזו הסיבה שאנחנו נכנסים בצורה מתואמת עם המגזר כדי לטפל בזה.
<יוסי הראל-פיש: הדבר האחרון שאני רוצה לומר שאני חושב שמאוד חשוב להבין אותו, כי הוא כבר נותן את הספתח לדבר על הצד של המניעה ושל הטיפול הקהילתי, זה שבסקר האחרון, ב-2011, כבוד יושב הראש, אנחנו העברנו שאלונים ל-150 מנהלים של בתי הספר שהשתתפו במחקר והשאלון של המנהלים הסתכל על כל מה שנעשה בבית ספר, המדיניות של המנהל ותכניות התערבות שקורות בבית ספר ברמה הבית ספרית.
<יוסי הראל-פיש: אחד הממצאים המדהימים שם ושיכולים קצת להסביר, או הייתי אומר בנימה הפוכה, בנימה חיובית, זו אחת הנקודות שאנחנו רואים שאפשר לשפר, זה שהמנהלים במגזר היהודי ב-92% מבתי הספר עושים איזה שהיא תכנית התערבות בנושא של סמים ואלכוהול בבית ספר, 92% למשל של חטיבות הביניים, בבתי הספר הערביים האחוז הזה הוא 62%, כלומר רק ב-62% מבתי הספר המנהלים אומרים שהם עושים איזה שהיא תכנית בנושא של סמים ואלכוהול.
<יוסי הראל-פיש: יכול להיות שעד 2011 זה היה מחוסר מודעות לצורך, אבל זו דוגמה.
<יוסי הראל-פיש: אני מתאר לעצמי שגם בחינוך הבלתי פורמלי התמונה תהיה דומה ולכן אני חושב שהחשיבות של הכניסה היום ליישובים הערביים והעבודה בשיתוף פעולה, גם בחינוך הפורמלי דרך שפ"י (השירות הפסיכולוגי הייעוצי), יושבת פה שוש צימרמן מ - - -
מוחמד ברכה: יוסי, כשאתה אומר ש-92% של המנהלים ו-62% של היהודים, זו פונקציה של רצון המנהל או שזה קשור למשרד החינוך?
<יוסי הראל-פיש: אני מדבר על תמונת מצב, אני לא יודע.
<יוסי הראל-פיש: ההשערה שלי זה שזה עניין של סדרי עדיפות של המנהל.
<יוסי הראל-פיש: סדר העדיפות של המנהל נקבע על ידי שלושה דברים מרכזיים, דבר אחד, אין על מה לדבר, זה הנושא של התקציב, אבל שני הדברים האחרים זה האם משרד החינוך ואגף החינוך דורש את זה ממנו ומפציר בו לעשות את זה, והדבר השני זה האם הוא מאמין שזה דבר חשוב והוא מתעדף את זה.