GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אהוד אורטל: יש כאן הרבה עבודה מבצעית, מודיעינית וכדומה שאנחנו נוכל לחלוק ונשמח לחלוק אותה עם הגורמים המתאימים.
<אהוד אורטל: מעבר לזה, כמו שזאב הזכיר, אנחנו בקשרי עבודה עם ה-WCO, ארגון המכס הבינלאומי, ורק לפני שבוע-שבועיים פניתי במכתב, לפני שידעתי שאדוני הולך לפגישה, ל-UNODC, ובו ביקשתי סיוע מסוים בנושא הזה.
<אהוד אורטל: נראה איך זה יתקדם.
מוחמד ברכה: אני מקווה שאחד מכם יצטרף לפגישה.
מוחמד ברכה: אני לא רוצה ישיבת פרוטוקול.
מוחמד ברכה: אני יודע איך זה קורה.
מוחמד ברכה: אני אגיד כמה מלים, הוא יגיד כמה מלים ואחר כך כל אחד הולך לדרכו.
מוחמד ברכה: אני רוצה שננסה לעשות משהו ענייני ולקדם נקודות ענייניות.
<אהוד אורטל: בשמחה.
מוחמד ברכה: אני מודה לכולם.
מוחמד ברכה: זה אחד הדיונים החשובים שהיו בוועדה, גם מבחינת נושא הבעיה וגם מבחינת ההארות.
מוחמד ברכה: היו הערות חשובות לנושא לשמו התכנסנו.
מוחמד ברכה: המסקנה העיקרית אליה הגעתי היא שככל שהדיון התקדם, הצורך בצוות, באורגן כלשהו שיתאם ויחבר, הוא אקוטי יותר וחשוב יותר.
מוחמד ברכה: יכול להיות שאני אדבר עם מר גלר, מנכ"ל הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול, כדי לנסות להציע משהו לשר לביטחון פנים.
מוחמד ברכה: במשרד החינוך נעשים דברים חשובים, במשרד הבריאות נעשים דברים חשובים, במכס נעשים דברים חשובים, במשטרה נעשים דברים חשובים, במשרד המשפטים נעשים דברים חשובים, אבל כפי שאמר חיים שמשרד הבריאות יכול להתלונן אצל המשטרה אבל אני חושב שיש מקום שיהיה גוף שעובד תחת כפיפה אחת.
מוחמד ברכה: אנחנו לא נהיה נמהרים בעניין הזה אלא נדון וננסה לחבר הצעה מקיפה וקונקרטית.
מוחמד ברכה: אני מקבל את ההמלצה של חיים בנושא החשיבות של הצטרפות לאמנה נגד פשעי מחשב.
מוחמד ברכה: אני חושב שהיות והיא אמנה מחייבת, כפי שאמרת, זה יכול לתרום הרבה.
מוחמד ברכה: אנחנו גם נקבל את ההצעה לפנות למשרד התקשורת כדי שישלח נציג לאייקון.
מוחמד ברכה: ב-26 בחודש נקיים ישיבה נוספת בנושא הבינלאומי, התיאום ושיתוף הפעולה ויכול להיות שאז תוכלו להרחיב בעניין הזה, גם משרד הבריאות, גם משרד התקשורת וגם איגוד האינטרנט.
מוחמד ברכה: אני מאוד מודה לכם.
מוחמד ברכה: כאמור, ניפגש לקראת המשימה הקדושה ובאמת, בלי מליצות זאת משימה קדושה לכולם.
מוחמד ברכה: בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים.
מוחמד ברכה: אני מקדם בברכה את תלמידי האקדמיה למוסיקה.
מוחמד ברכה: הישיבה הזאת היא ישיבת המשך שלישית בנושא של הפצת סמים באמצעות רשת האינטרנט.
מוחמד ברכה: קיימנו ישיבה ראשונה של אבחון התופעה ובישיבה הקודמת דנו על דרכי המאבק בארץ.
מוחמד ברכה: היום אנחנו מקיימים ישיבה בנושא שיתוף פעולה בינלאומי בכל מה שקשור שלמאבק בסחר והפצת סמים באמצעות רשת האינטרנט.
מוחמד ברכה: החברים מהמכס דיברו בשבוע שעבר על יחסים מאוד הדוקים וקשרים מאוד הדוקים עם כל מיני גופים וגורמים מקבילים בעולם בנושא ההברחות של סמים.
מוחמד ברכה: אנחנו כמובן נתמקד בכותרת שבסדר היום וזה נושא האינטרנט.
מוחמד ברכה: עמדה השאלה של החתימה על האמנה הבינלאומית, אמנת בודפשט, לטיפול בפשעי מחשב, כול הנושא של הפצת סמים והיום נטפל בסוגיה זאת.
מוחמד ברכה: כפי שאמרתי בישיבה הקודמת וזו שלפניה, תהיה לנו הזדמנות להעביר המלצות קונקרטיות באותו מפגש שיתקיים ב-11 בדצמבר עם הממונה מטעם האו"ם על המלחמה בסמים, עת יבקר בארץ.
מוחמד ברכה: תהיה לנו הזדמנות לפגוש אותו וכמובן הרשות תציג בפניו ותפרוס יריעה רחבה יותר.
מוחמד ברכה: אני מציע שנתחיל ברשות.
מוחמד ברכה: מה גלר.
<יאיר גלר: ברשותך, הייתי רוצה להגיד כמה דברים ודווקא הייתי מתחיל בוועדת שרים לחקיקה שהתכנסה ביום ראשון, למרות שאני אישית לא נכחתי שם.
<יאיר גלר: הייתי מבקש מכבוד היושב ראש שיבקש עדכון ממשרד המשפטים כי אני חושב שהוא יטה את הדיון למקומות אחרים וזה לפני שאני מתחיל לדבר.
מוחמד ברכה: בסדר.
<חיים ויסמונסקי: אני ראש תחום משפט וטכנולוגיה בפרקליטות המדינה.
<חיים ויסמונסקי: בדיון הזה אני מייצג לא רק את הפרקליטות אלא את משרד המשפטים בכללותו, בתיאום עם ייעוץ וחקיקה.
<חיים ויסמונסקי: לבקשת מר גלר, אני עודכנתי אתמול בלשכת שרת המשפטים שהנוסח של הצעת חוק שנקראת הצעת חוק הגבלת שימוש במקום לשם מניעת ביצוע עבירות (הגבלת גישה לאתר אינטרנט ותיקונים שונים), זאת הצעה שהזכרנו בדיון האחרון בפני הוועדה הנכבדה והרשות למלחמה בסמים בירכה על הצעת החוק הזאת, שם מדובר על הסמכות בתנאים - שאני לא אפרט אותם כרגע - לחסום גישה לאתרים שיש בהם פעילות פלילית מסוימת.
<חיים ויסמונסקי: בין הפעילויות הפליליות עליהן דובר, דובר גם על נושא של סמים.
<חיים ויסמונסקי: הנוסח שהופיע בתזכיר הצעת החוק הממשלתית כלל את כל סוגי הסמים על פי פקודת הסמים אלא שהנוסח שבסופו של דבר עבר את ועדת שרים כולל את כל סוגי הסמים למעט פריטים 1 ו-2 בסימן א' של חלק א' בתוספת הראשונה לפקודה.
<חיים ויסמונסקי: חבריי מהרשות יתקנו אותי, אני מבין שזה למעט מריחואנה וגם חשיש.
<חיים ויסמונסקי: נכון?
<חיים ויסמונסקי: שרף של קנביס.
<חיים ויסמונסקי: בקיצור, אפשר למכור באינטרנט סמים.
<עו"ד אתי כהנא: כן.
<עו"ד אתי כהנא: אפשר.
<חיים ויסמונסקי: זה הנוסח שעבר בוועדת שרים.
מוחמד ברכה: למה?
<עו"ד אתי כהנא: גם אנחנו לא מאמינים.
מוחמד ברכה: מה הרציונל?
<חיים ויסמונסקי: אני יכול לומר את הרציונל כפי שאני מבין אותו מלשכת שרת המשפטים.
<חיים ויסמונסקי: שוב, זה לא הנוסח שהונח בפני השרה.
<חיים ויסמונסקי: זאת הייתה בעצמם החלטה בלשכת השרה.
<חיים ויסמונסקי: כלומר, זה לא הנוסח שמחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים העלתה לשרת המשפטים ולכל ועדת שרים לחקיקה.
מוחמד ברכה: ישבו גם גורמים מקצועיים.
מוחמד ברכה: אני לא חושב שדרג פוליטי יקבל החלטה אם זה כן או לא.
מוחמד ברכה: מישהו מהדרג המקצועי המליץ על כך שזה כן וזה לא.
<חיים ויסמונסקי: זה לא דבר מאוד שכיח שהמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (פלילי) מר רן נזרי מגיש, לאחר שהוא מקיים אצלו דיונים, את הטיוטה ש התזכיר לשרת המשפטים ושרת המשפטים עצמה מחליטה לשנות.
<חיים ויסמונסקי: כלומר, זה עניין של כבוד שרת המשפטים שהיא מאמינה שכאשר מגבילים גישה לאתר אינטרנט, אין חולק שיש בזה פעולה של השלטון, של הרשות שמתערבת בחופש הגלישה באינטרנט.
<חיים ויסמונסקי: אנשים מציגים, גם באקדמיה וגם בבית המשפט העליון, את חופש הגישה של האזרח לאינטרנט כזכות חוקתית שהיא חלק ממה שנגזר מחופש כבוד האדם וכולי.
מוחמד ברכה: אל תתאמץ להסביר לנו את זה.
מוחמד ברכה: הרי אנחנו אמרנו את זה כל הזמן ואמרנו שצריך להיזהר לא לפגוע בצנעת הפרט ושתהיה גישה חופשית, אבל לא גישה חופשית לעבירה.
<אתי כהנא: ההפרדה בין הסמים לא משרתת יותר טוב את הזהירות.
מוחמד ברכה: אני יודע שיש מושג שרווח במחוזותינו של סמים קלים.
מוחמד ברכה: אני לא מאמין במושג הזה.
מוחמד ברכה: אין סמים קלים וסמים קשים.
מוחמד ברכה: הכול סמים.
מוחמד ברכה: אתה מדבר כל כך יפה וכל כך ברהיטות ולכן למה אתה מתפתל?
מוחמד ברכה: תגיד מה הרציונל?
<חיים ויסמונסקי: אני אומר את הרציונל כפי שאני מבין אותו.
<חיים ויסמונסקי: הוא רציונל של שרת המשפטים.
<חיים ויסמונסקי: לא בכדי באתי ואמרתי שכאן מבחינת פרוצדורה פנימית בתוך משרד המשפטים, קרה כאן דבר שלא קורה כל שני וחמישי.
<חיים ויסמונסקי: הדרג המקצועי מעלה לשרת המשפטים הצעה איקס ושרת המשפטים שיש לה כמובן את הסמכות העליונה בתוך המשרד שלנו, עושה אובר רולינג.
מוחמד ברכה: זאת סמכות שלה בלבד?
<חיים ויסמונסקי: שלה ושל אנשי לשכתה.
<חיים ויסמונסקי: בהחלט כן.
<חיים ויסמונסקי: המשטרה לא אהדה את הרעיון הזה.
<חיים ויסמונסקי: לא נמצאים כאן מהייעוץ המשפטי של המשטרה.
<חיים ויסמונסקי: את ההצעה הזאת היה חשוב מאוד להעביר ביום ראשון כחלק מחבילה של הצעות שעוסקות בפשיעה מאורגנת, אפרופו כל מיני אירועים בעת האחרונה.
<חיים ויסמונסקי: הקונספציה של שרת המשפטים, להבנתי – שוב, אני מפרש אותה כרגע כמעט ברמה האישית ולכן אני אומר את הדברים בזהירות המתחייבת – שהפעולה של חסימת גלישה שאיגוד האינטרנט הישראלי תקף את הפעולה הזאת בגלגול המשפטי הקודם שלה וזכה בבית המשפט העליון ברוב דעות של שניים נגד אחד, היא שזאת פעולה שמתערבת באופן יחסית משמעותי באוטונומיה של הפרט ולכן צריך לאזן כאן בין האינטרס של אכיפת החוק לבין האינטרס של ההתערבות באוטונומיה שלה פרט.
<חיים ויסמונסקי: האיזון שמצאה לנכון שרת המשפטים – נכון לעת הזאת ואנחנו נמצאים בוועדת שרים לחקיקה ולא בסוף תהליך החקיקה – ---
מוחמד ברכה: האוטונומיה של הפרט אינה כוללת נגישות לעבירה פלילית בשום דבר.
מוחמד ברכה: לכן, לפני שאנחנו פותחים דיון כלשהו, אני מבקש שנוציא מכתב לשרת המשפטים.
מוחמד ברכה: אני מודיע על דעתי ועל דעת חברי הכנסת האחרים שנגיש הצעת חוק פרטית שאינה כוללת את ההחרגה עליה מדובר.
מוחמד ברכה: אני מבקש חיזוקים לדברים האלה, אם יש, ואם יש חיזוקים לדעה.
<יאיר גלר: את החיזוקים כמובן שאנחנו ניתן.
<יאיר גלר: יש לנו עמדה מאוד מוצקה כרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול שמה שנעשה כאן, זאת למעשה לגליזציה של סמים.
<יאיר גלר: אני עדיין לא בקיא בפרטים כי עודכנתי רק עכשיו על ידי חבריי.
<יאיר גלר: אינני יודע כרגע מה היה.
<יאיר גלר: אנחנו כמובן חושבים שזאת תקלה חמורה, אסור שזה יקרה, אסור שזה יעבור, זאת לגליזציה וקל וחומר כאשר מדובר בשרת משפטים ולא בשר אחר.
<יאיר גלר: אני אבדוק את הדברים עם לשכת השר לביטחון פנים.
מוחמד ברכה: הוא יתגייס לנושא.
<יאיר גלר: כן.
<יאיר גלר: הוא הודיע כבר יותר מפעם אחת שהוא מתנגד נמרצות לכל לגליזציה ולכל ערוץ כזה או אחר מתחת לשולחן או מעל לשולחן או להתחבא מאחורי תקנות כאלה ואחרות.
<יאיר גלר: אני מניח גם שהוא יעשה את עבודתו היטב ויסביר היטב את עמדתו שמתבססת גם על עמדת המשטרה וגם על עמדת הרשות שהיא אנטי מוחלט של כל הצעה מהסוג הזה.
<יאיר גלר: אני מאוד מבקש גם מאדוני, כפי שכבר הבעת נכונות, להתגייס למאבק הזה.
<יאיר גלר: זה יכול לשמוט לנו את השטיח מתחת להרבה מאוד טיעונים והרבה מאוד מחקרים שתודה לאל מדינת ישראל יודעת להתברך בהם ולא ללכת לאיזשהו כיוון פוליטי של למצוא חן בעיני קהל צעיר כזה או אחר.
מוחמד ברכה: הייתי מעוניין לומר את מה שאמרתי לפני הדיון.
מוחמד ברכה: לא רציתי שהתלמידים יצאו כשהדבר האחרון שהם שומעים זה שזה מותר.
מוחמד ברכה: מה עמדת המשטרה בעניין הזה?
<ירון שטרן: אנחנו יודעים שהייתה ועדת שרים והוגש החוק.
<ירון שטרן: העמדה הראשונית של המשטרה, כמו העמדה הראשונית של משרד המשפטים, הייתה שאין לגליזציה לכל סוגי הסמים.
<ירון שטרן: כמובן שוועדת השרים היא מעל המשטרה.
מוחמד ברכה: אם מישהו רוצה להוסיף בעניין הזה, ואם לא, נמשיך בדיון.
<קרן רוט איטח: רק לחזק את הדברים.
<קרן רוט איטח: היה לי רגע של מבוכה כשהילדים היו כאן.
<קרן רוט איטח: אני מאוד מודה לך על העמדה החד משמעית.
<קרן רוט איטח: בעיני זה יהיה קרדום לחפור בו .
<קרן רוט איטח: המסר הכפול הזה הוא מאוד מבלבל, בוודאי לגבי מתבגרים.
מוחמד ברכה: נמשיך.
<אתי כהנא: בזמן הקצר שהיה לנו בין הישיבות ניסינו קצת לבדוק מה קורה בעולם.
<אתי כהנא: לא הצלחנו להגיע ממש למודל שקיים במדינה כזאת או אחרת, אבל הנושא הזה, כמו שכבר אמרתי גם בדיון הקודם, בהחלט מעסיק את כל העולם.
<אתי כהנא: יצא מסמך של הINCB לגבי כללים מנחים, גייד ליינס לנושא של טיפול המדינות במכירה בלתי חוקית של חומרים מפוקחים – מפוקחים באמנות האו"ם – דרך האינטרנט.
<אתי כהנא: למעשה המסמך הזה הוא מסמך שקורא למדינות לפעול בדרכים כאלה ואחרות וברובו, אחרי שעברנו עליו, למעשה הוא פחות או יותר מכוון לאותם דברים שעלו גם כאן בדיון הקודם, שזה קודם כל פעילויות בתוך המדינות עצמן גם בהקשר של למשל הגבלת רישיונות של ספקי אינטרנט כך שהם יסגרו אתרים שמעורבים בפעילויות לא חוקיות.
<אתי כהנא: למעשה החוק הזה הוא סוג של סמכות מן הסוג הזה.
<אתי כהנא: או על כך שהם חייבים לכלול בתוך חוזה ההתקשרות שלהם עם הלקוחות סעיפים שכוללים אפשרות של סגירה במקרה של פעילות בלתי חוקית שמתבצעת בהם.
<אתי כהנא: דבר נוסף הוא לבקש, לדרוש ולהמליץ לאותם אתרים לשמור את חומר הראיות למשך תקופות ארוכות של בערך כשנה כדי לאפשר חקירה.
<אתי כהנא: כמו ששמענו מהמשטרה, חקירה פלילית זאת פעילות יותר ממושכת מהפעולות המיידיות.
<אתי כהנא: לכן מאוד מאוד חשוב שיתוף הפעולה של אותם אתרים.
<אתי כהנא: בדינמיקה הדברים הרי משתנים ומה שנמצא היום באינטרנט, מחר הוא כבר נמצא בצורה אחרת ולכן כן חשוב שיהיה שיתוף פעולה גם עם אותן ספקיות ולשמר את הראיות כדי לאפשר חקירות פליליות בהמשך.
<אתי כהנא: נקיטה בצעדי חקיקה שיאפשרו פיקוח על דואר שנכנס למדינה, כולל אמצעי דיוור בינלאומיים שהם לא רק דואר ישראל אלא גם כל מיני חברות פרטיות שמקיימות משלוחי דואר בינלאומיים שגם לגביהם תהיה איזושהי רמת פיקוח מסוימת על משלוחים שעוברים דרכם ולאפשר שייורטו משלוחים כאלה שהם חשודים כמשלוחים של הזמנת סמים, אם נקרא לזה בשפה הפשוטה, בדרך כל האינטרנט.
<אתי כהנא: המסמך הוא יותר רחב.
<אתי כהנא: הוא מדבר גם על נושא של מכירת תרופות דרך האינטרנט שגם הן הרי חומרים מפוקחים.
<אתי כהנא: אני התמקדתי יותר בנושאים של הסמים אבל אני אוכל גם להעביר את המסמך באנגלית כפי שהוא.
<אתי כהנא: כמו שהסכמנו גם כאן, הנושא הזה של קיום קשרים עם תעשיות שנעזרות בשירותיהם למכירה לא חוקית של חומרים בפיקוח באמצעות האינטרנט, שירותים פיננסיים, כל הגופים שיכולים להיות מעורבים בפעילות כזאת כמו דרכי תשלום, גופים שדרכם מבוצעים אמצעי תשלום עבור רכישת סמים דרך האינטרנט.
<אתי כהנא: לגרום לכך שיתקיים שיתוף פעולה בין כל התחנות בדרך של אותה חבילה, מרגע ההזמנה ו עד לאספקת החבילה ליעדה, ולבקש את תמיכתם.
<אתי כהנא: כאן נדמה לי שאנחנו נמצאים יותר במישור הוולנטרי.
<אתי כהנא: קשה לי לראות חקיקה בנושא הזה, מה גם שכל הנושא הזה הוא נושא מאוד בעייתי, אבל בוודאי שאפשר לדרוש ולבקש איזושהי מעורבות של הגופים האלה מאחר שמרביתם הם גופים שומרי חוק.
<אתי כהנא: זאת אומרת, בהחלט יש אפשרות לרתום אותם לעניין הזה.
<אתי כהנא: כל הנושא הזה של הקמת גופים ספציפיים לסייבר, ששמענו שנעשה אצלנו במשטרה.
<אתי כהנא: כל עוד גופים כאלה לא קיימים, לקיים חקירות לאיתור של מכירות לא חוקיות של חומרים מפוקחים ביחידות הכלליות שמקיימות את המאבק הזה.
<אתי כהנא: לעודד ארגונים מקצועיים כמו איגודי רוקחים ורופאים לדווח על אתרים חשודים באמצעותם נמכרים תרופות וסמים באופן לא חוקי ולשתף פעולה בחקירות.
<אתי כהנא: אפשר אפילו לפנות לציבור בבקשה לקבל ממנו תמיכה בנושא.
<אתי כהנא: אנחנו יודעים שבנושא האינטרנט הבטוח יש את כל פעולות ההסברה והחינוך שנעשות בנושא הזה.
<אתי כהנא: שיתוף פעולה בינלאומי, גם הוא מוזכר כאן כאחד האדנים המאוד מאוד חשובים שעיקרו בהעברת מידע.
מוחמד ברכה: מה שאמרת עד עכשיו התייחס לארגונים.
<אתי כהנא: פנימי.
<אתי כהנא: זה אמרתי במישור הפנימי.
מוחמד ברכה: אני שואל לגבי הרמה הממלכתית בין מדינות.
<אתי כהנא: בהחלט מדובר על העברת מידע בין מדינות גם באמצעות ה- INCB כגורם שיכול להיות הגורם.
<אתי כהנא: אני לא יודעת להגיד אם קיים איזשהו גוף ספציפי בנושא הזה.
<אתי כהנא: המסמך הזה שקיבלתי אותו הוא לא מסמך חדש אלא מלפני כמה שנים.
<אתי כהנא: כאן כתוב 2009.
מוחמד ברכה: האם בשגרירויות יש נספח כשלהו שמרכז את העניין הזה והוא מהווה מעין איש קשר בין המדינה לבין הנציגות במדינות אחרות?
<אתי כהנא: בשגרירויות המדיניתיות, אני לא חושבת.
מוחמד ברכה: בשגרירות ישראל יש נספח תרבות ויש נספח משטרה.
<אתי כהנא: נספחי המשטרה.
<אתי כהנא: אם אנחנו מדברים על גוף כנספח, אלה נספחי המשטרה שמפוזרים במספר מקומות ברחבי העולם.
<אתי כהנא: המשטרה גם הזכירה אותם והם יוכלו אולי להרחיב יותר בנושא הזה.
<אתי כהנא: הקריאה של ה-INCB היא בהחלט לשתף פעולה בין המדינות בהעברת מידע, בקיום חקירות משולבות, במידה שיש לנו עבירות שנעברות, כלומר, פעילויות שנעשות בין מדינות שונות, לקיים שיתוף פעולה בין כל הגופים האוכפים במדינות השונות כדי לקדם כמה שאפשר את החקירה וגם לדווח ל-INCB באופן קבוע וסטנדרטי על תפיסות חומרים שנמצאים בפיקוח בינלאומי על פי האמנות, שהוזמנו באמצעות האינטרנט והועברו באמצעות הדואר כדי לאפשר הערכת המגמות הרלוונטיות בתחום.
<אתי כהנא: אני לא יודעת אם הדברים האלה נעשים כבר.
<אתי כהנא: זה מסמך ישן, אבל האם יש באמת איזשהו דיווח שוטף של אותם גופים כמו משרד הבריאות שגם נתקל בדברים האלה, כמו המשטרה או המכס, גופים שמאתרים בפועל, בשטח, את הפעילויות האלה, האם נעשה גורם כזה ואם לא, באמת נראה לי שצריך גם לקדם את הנושא, מבחינתנו גם כמדינה שמספקת מידע על החומרים האלה וגם כמדינה שיכולה להיעזר במידע ובידע שקיים בעולם ביחס לדברים האלה.
מוחמד ברכה: לטובת התלמידים שהגיעו.
מוחמד ברכה: שלום וברוכים הבאים.
מוחמד ברכה: אני רוצה להגיד לכם במשפט אחד על מה אנחנו מדברים.
מוחמד ברכה: אנחנו מדברים על הפצת סמים באמצעות האינטרנט.
מוחמד ברכה: היה לנו דיון קודם על דרכי המאבק בתוך המדינה ועכשיו אנחנו דנים בשיתוף פעולה בינלאומי עם מדינות אחרות ועם ארגונים מחוץ לארץ, איך להילחם ביחד על מנת למנוע את התופעה.
מוחמד ברכה: אם מישהו ירגיש שיש לו מה לומר בעניין, בבקשה.
מוחמד ברכה: נציג המשטרה.
<משה תורג'מן: אני ראש חוליית סמים במחלקת תפקידים מיוחדים במטה הארצי.
<משה תורג'מן: במטה הארצי יש שתי חוליות סמים, אחת שעוסקת במחקר ואחת שעוסקת בתיאום המבצעי, אני ועמיתתי נועה.
<משה תורג'מן: אני ראש החוליה והתפקיד שלי הוא בעצם לתאם את כל הנושא של יבוא סמים לישראל, בין חוץ לארץ לבין היחידות המשטרתיות בארץ כשזה בא מבחוץ, או ההפך, כשעבריינים ישראלים יוצאים לעסוק בנושא סמים בחוץ לארץ.
<משה תורג'מן: למשטרת ישראל יש מערך נציגים שפרוס בכל יבשות העולם למעט אוסטרליה ואפריקה.
<משה תורג'מן: הנציגים הם נציגים של המשרד לביטחון פנים כאשר עיקר התפקיד שלהם הוא הנושא של העיסוק המשטרתי, דהיינו, כאשר יש מידע כלשהו אודות יבוא סמים, ישראלי שיוצא לפעול בחוץ לארץ, רשת ישראלית שפועלת ליבוא סמים לישראל או עוסקת בין מדינות, התפקיד שלנו הוא להעביר את המידע ולתאם את אותה יחידה כאן בישראל אל מול העמיתים שעובדים במדינות הכיסוי מול הנציגים והם כבר פועלים ומקיימים מה שנקרא צח"מ משותף, חקירה משותפת, להשגת ראיות ולהפללת העבריינים.
<משה תורג'מן: אנחנו פועלים במישור פרשיות יבוא סמים באופן מאוד מאוד הדוק עם העמיתים.
<משה תורג'מן: צריך לציין כאן שגם בעולם יש את השוטר הגדול שזה האמריקאי אתו אנחנו עובדים באופן מאוד הדוק וכנ"ל עם האנגלית, סוכנויות זרות.
<משה תורג'מן: לעניננו, לנושא הפצת סמים באינטרנט.
מוחמד ברכה: אתם עובדים גם מול הרשות.
<משה תורג'מן: בוודאי.
<משה תורג'מן: יש שיתוף פעולה עם הרשות ובטח מול המכס.
<משה תורג'מן: אני קראתי את הפרוטוקולים של הדיונים הקודמים ויש לי כמה נקודות התייחסות.
<משה תורג'מן: אם אדוני רוצה לשמוע, אין בעיה.
<משה תורג'מן: אני יכול לחזור מעט אחורה כדי לתת כמה נקודות התייחסות לנתונים בסיסיים שאני חושב שיכולים להוביל אותנו להיכן להתמקד יותר.
<משה תורג'מן: אני אסיים את הנקודה של נושא שיתוף פעולה בינלאומי שנשען רובו ככולו על העמיתים.
<משה תורג'מן: דהיינו, אם יש איזושהי פרשיה שעיקרה נשען על סייבר, מי שיתאם, מי שיפגיש, מי שיחבר את משטרת ישראל, את הגורמים המקצועיים אל מול העמיתים באותה מדינה – זאת יכולה להיות הולנד, זאת יכולה להיות אנגליה – זה אותו נציג שיושב באותה מדינה והוא עושה את החיבורים ואת התיאומים ומקדם את העניין.
<משה תורג'מן: השנה, בשנת 2013 הייתה עלייה בנושא תפיסות חבילות דואר שמכילות סמים לישראל.
<משה תורג'מן: הנתונים הם נתונים שאנחנו והמכס מכירים ויודעים אותם, אבל כשאתה בודק את הנתונים, מה בדיוק נתפס באותן חבילות, אתה מגלה שמכלל החבילות בין חמישים לשישים אחוזים זה זרעי קנביס.
<משה תורג'מן: אני לא מכניס רעיונות לנערים שנמצאים כאן.
<משה תורג'מן: למה יש עלייה?
<משה תורג'מן: צריך לשאול למה יש עלייה במשלוחי זרעי קנביס.
מוחמד ברכה: יש עלייה במשלוחים או יש עלייה בתפיסות?
<משה תורג'מן: גם במשלוחים וגם בתפיסות.
<משה תורג'מן: הניתוח של איך אני מגיע למסקנות או לתובנות הוא על בסיס התפיסות.
<משה תורג'מן: אין לי שום נתון אחר שאני יכול להסתמך עליו ולומר שיש כניסה של סמים לישראל או אין כניסה של סמים לישראל.
<משה תורג'מן: כשאני מגלה שהשנה תפסתי יותר, משמע ששלחו יותר.
מוחמד ברכה: או שאתה יעיל יותר.
<משה תורג'מן: משנה לשנה אנחנו משתפרים, בוודאי, גם בשיתוף הפעולה מול המכס וגם באופן השגרתי של עבודת היחידות כאן בארץ, אבל אלה נתונים שקיימים.
<משה תורג'מן: למה יש עלייה בתפיסה של זרעי קנביס.
<משה תורג'מן: מכיוון שהוגברה האכיפה בגבולות.
<משה תורג'מן: כאשר הוגברה האכיפה בגבולות, בדגש על גבול מצרים, זה אומר שנכנסים כאן רעיונות שאולי כדאי לגדל כאן.
<משה תורג'מן: אם צריך לגדל כאן, אז בוא נקנה זרע איכותי מאיזה ספק בהולנד.
<משה תורג'מן: כשאתה בוחן את מחירי הסמים בישראל בהשוואה לשיח קנביס רגיל לבין הידרו, אתה מגלה שההידרו יותר יקר בגלל סיבות מסוימות של החומר הפעיל, איכות החומר וכולי.
<משה תורג'מן: אני רוצה לומר שהישראלים הגיעו למסקנה שכדאי לגדל כאן וכדי לגדל, כדאי לייבא את הזרעים ולכן יש עלייה בתפיסה של זרעי קנביס לישראל.
<משה תורג'מן: מבחינת ההמלצות שלנו, אני לא הולך לחדש כאן דבר גדול, אבל משטרת ישראל יודעת לעבוד עם משטרות בעולם באופן של צוות חקירה משותף.
<משה תורג'מן: זה נעשה כבר בתחום האינטרנט.
מוחמד ברכה: יש בעיות במדינות מסוימות בגלל חוקים מקומיים?
<משה תורג'מן: כן.
<משה תורג'מן: אזרח הולנדי יכול לרכוש באופן חוקי בהולנד זרעי קנביס.
<משה תורג'מן: הוא רוכש את זה ואצלו זאת לא עבירה, אבל זאת כן עבירה לייצא את זה אל מחוץ להולנד.
<אתי כהנא: כי זה לא שימוש עצמי.
<משה תורג'מן: הוא רכש את זה באופן חוקי ואין לו בעיה.
<משה תורג'מן: אני מסתכל על שני מישורים כאשר האחד הוא כל הנושא של האינטרנט.
<משה תורג'מן: גלעד יכול לספר כאן על כל התקיפה המשטרתית בנושא הסייבר, אבל בקצה מפעיל האתר צריך לגשת לאיזשהו מחסן, להכניס מספר זרעים למעטפה ולשלוח אותם בדואר, או בדואר ישראל או בדואר אחר.
<משה תורג'מן: כאן אנחנו יודעים לעשות את העבודה.
<משה תורג'מן: כאן אנחנו יודעים עם המכס לאתר את החבילות, הוא מעביר לנו אותן ואנחנו מבצעים משלוחים מבוקרים לבתי הממוענים ואז מה אנחנו מרוויחים?
<משה תורג'מן: אנחנו מרוויחים כאן שבעצם אותו אחד חתם על החבילה, אנחנו נכנסים על פי צו בית משפט, עושים חיפוש בדירה, מאתרים את המעבדות סמים שהוא מגדל כאשר הוא רוכש את הזרעים ואז בעצם, נקרא לזה כך, זאת תקיפת הצרכנים.
<משה תורג'מן: אני מבין שהדיון כאן נסוב על תקיפת הספקים בחוץ לארץ.
<משה תורג'מן: לגבי תקיפת הספקים אמרתי שהיא מתבצעת של צח"מ משותף.
<משה תורג'מן: דהיינו, צוות חקירה ישראלי שיש לו קשר עם צוות חקירה מול העמיתים במדינת היעד אותה אנחנו רוצים לתקוף וכל זה על בסיס של בקשה לסיוע משפטי.
<משה תורג'מן: זה תלוי בכמה גורמים.
<משה תורג'מן: האחד, האינטרס של אותה מדינה.
<משה תורג'מן: לצורך העניין, הולנד בזרעי קנביס, זה לא יפיל אותה מהרגליים.
<משה תורג'מן: הם לא ישקיעו יותר מדי משאבים בעבודה על משהו שמבחינתם הוא שולי.
<משה תורג'מן: אבל באנגליה כן, כי גם באנגליה זה אסור.
<משה תורג'מן: דיברתי על האינטרס של אותה מדינה.
<משה תורג'מן: כמו בכל חקירה אחרת מגע של חילופי משלחות, הכרת הצוותים, מי עובד מול מי, לא רק בשליחת מסמכים אלא בביקור וחילופי משלחות בין המדינות, זה דבר שאנחנו יודעים שהוא תורם לסיוע חקירות בתחומים אחרים וכנ"ל גם כאן.
<משה תורג'מן: זה יתרום.
<משה תורג'מן: בעיקרון, עד כאן.
מוחמד ברכה: יש מישהו שרוצה להוסיף בשלב הזה?
מוחמד ברכה: חיים, איפה עומד עניין החתימה על האמנה הבינלאומית?
<חיים ויסמונסקי: אם אתם מעוניינים, אולי אני אלך צעד אחורה ואסביר בכמה משפטים או בשתיים-שלוש דקות על עיקרי האמנה כי אני לא בטוח שכל היושבים כאן ליד השולחן מכירים את הסיפור של אמנת הסייבר.
<חיים ויסמונסקי: אם זה מקובל על אדוני.
<חיים ויסמונסקי: אמנת הסייבר היא אמנה של מועצת אירופה.
<חיים ויסמונסקי: קאונסיל אופ יורופ.
<חיים ויסמונסקי: כמו שאמרתי בדיון הקודם, להוציא אמנה של הליגה הערבית, היא האמנה היחידה המשפטית, הסכם בינלאומי משפטי היחיד שאני מכיר בתחום הסייבר.
<חיים ויסמונסקי: זאת אמנה שהיא פתוחה להצטרפות של מדינות מחוץ למועצת אירופה ואכן בפועל, מאז שהיא נחתמה ב-2001, הצטרפו אליה מדינות אחרות מחוץ למועצת אירופה כגון ארצות הברית, קנדה, יפן, אוסטרליה ועוד מדינות חשובות מאוד בכלל בעולם ובתחום הסייבר בפרט.
<חיים ויסמונסקי: האמנה יש לה כמה פרקים.
<חיים ויסמונסקי: בפרק הראשון שלה היא דורשת מכל המדינות שמצטרפות אליה בעצם לקבוע איסורים פליליים בחקיקה הפלילית כאשר אז ההתייחסות היא לעבירות מחשב מובהקות כי אלה עבירות חדשות שכל מדינה שרוצה להצטרף צריכה בעצם לאסור את ההתנהגויות האלה.
<חיים ויסמונסקי: זה פחות רלוונטי לדיון כאן, אבל סתם לדוגמה צריך לאסור על האזנת סתר אסורה במחשב, צריך לאסור על חדירה, על האקרים.
מוחמד ברכה: אנחנו לא עומדים בבחינת הדרישות האלה, מבחינת החקיקה שלנו.
<חיים ויסמונסקי: אני מיד אגיע לזה.
<חיים ויסמונסקי: אני אסיים ואתייחס איפה אנחנו עומדים.
<חיים ויסמונסקי: החלק השני מדבר על כל הנושא של הפן הבינלאומי, הנושא של ג'ורוסדיקשן, מה מותר למדינה איקס לעשות כלפי מידע שנמצא במדינה וואי.
<חיים ויסמונסקי: זאת אומרת, אם אני חוקר עכשיו עבירה של סמים והשרת שבו התנהלה הפעילות, השיח בין האנשים, השרת יושב במדינה זרה, אז מה מותר לי מישראל לעשות בצורה אונילטרלית.
<חיים ויסמונסקי: האם אני יכול לגשת למידע הזה או שמא הדבר הזה משול לפעילות של שוטר על אדמה זרה ואז זאת פגיעה בריבונות.
<חיים ויסמונסקי: יש שם כל מיני הסכמות על ויתור הדדי על ריבונות בנסיבות מסוימות, מצומצמות, ובעיקר – ועכשיו אני מגיע אולי לנקודה בהא הידיעה – יש הסכמה על עזרה משפטית שחורגת ממה שאנחנו מכירים היום.
<חיים ויסמונסקי: היום אנחנו מכירים שכאשר אנחנו במדינת ישראל רוצים להוציא בקשה לעזרה משפטית, למשל לגבות עדות של אזרח זר, לערוך חיפוש בבית של אדם זר, להמציא מסמכים בנקאיים וכולי, אנחנו צריכים לפנות – היחידה החוקרת – לגורם במשרד המשפטים, בפרקליטות המדינה, זאת נקראת המחלקה הבינלאומית, ומתנסחת בקשה לעזרה משפטית והיא נחתמת לפי כללים של המאה ה-19 – אני אומר את זה בצחוק – עם חותמת שעווה וסרט מדבק וזה נשלח מהגורם הזה בתוך משרד המשפטים לגורם המקביל במשרד המשפטים הזר.
<חיים ויסמונסקי: אחר כך זה יורד לרמת פרקליטות המחוז הרלוונטי.
<חיים ויסמונסקי: אחר כך זה הולך לגורם המשטרתי הרלוונטי וכך הלאה וכך הלאה.
<חיים ויסמונסקי: זה בדרך כל נחשב הליך מאוד כבד ומסורבל ויש לזה סיבות.
<חיים ויסמונסקי: הסיבה המרכזית בהליך "המסורבל" היא שבעבר הבינלאומית הייתה החריג והכלל היה חקירה טריטוריאלית.
<חיים ויסמונסקי: רצח מתבצע תוך כדי קרבה פיזית בין המבצע לקורבן, הכול נמצא בתוך זירה אחת והחריג הוא שמתבצעת עבירה בינלאומית.
<חיים ויסמונסקי: מעניין לציין שסמים תמיד היו מזוהים כעניין בינלאומי והראיה שפקודת הסמים היא אקס טריטוריאלית במהות שלה.
<חיים ויסמונסקי: היכולות המשטרתיות בתחום הזה תמיד פותחו מעבר ונציגי המשטרה בחוץ לארץ תמיד עסקו בסמים כאחת המטרות המרכזיות.
<חיים ויסמונסקי: בסייבר בכלל, באינטרנט, החריג הופך לכלל כי כל עבירה, ברגע שהחלטת לפתוח חשבון בג'ימייל, לא משנה מה העבירה שאתה עושה.
<חיים ויסמונסקי: החלטת לפתוח חשבון בג'ימייל, באותו רגע איסוף המידע מ-ג'ימייל הופך לפעולה אקסטרה טריטוריאלית.
<חיים ויסמונסקי: עבירה שמתבצעת במרחב סייבר, החריג שלה הוא שהיא כל כולה טריטוריאלית והכלל הוא שהיא אקסטרה טריטוריאלית ואז הכירו, כבר ב-2001, כבר 12 שנים, וזה מבוסס על תובנות מ-1995 עת התחילו הדיונים האלה כאשר האינטרנט היה בחיתוליו ובקושי היה אינטרנט בעברית.
<חיים ויסמונסקי: אז דובר על הקמת מנגנון מהיר, יעיל ואפקטיבי, קודם כל הקפאת מצב לגבי הראיות וזה מנגנון שקוראים לו 24/7 נטוורק.
<חיים ויסמונסקי: הרעיון הוא שיש בן אדם נניח במשטרה או במשרד המשפטים – בחלק מהמקומות זה במשרד המשפטים – שהוא יושב עם טלפון או עם אי-מייל והוא תורן והוא מקבל עכשיו פנייה מארצות הברית האומרת שיש איזה עבריין.
<חיים ויסמונסקי: זה לא חייב להיות בעבירות סייבר, בהאקרים, אלא זאת יכולה להיות עבירת סמים כאשר הפלטפורמה היא אינטרנטית.
<חיים ויסמונסקי: אומרים לו שיש עכשיו עבריין סמים שיש לו חשבון דואר אלקטרוני בוואלה ומבקשים את התיבה שלו.
<חיים ויסמונסקי: תקפיא מצב שהוא לא ימחק את התיבה, שהוא לא ישנה אותה, שהוא לא יעוות אותה.