GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יוסי הראל-פיש: סוג ההתערבות שאנחנו עושים מתוך השולחן העגול הזה שאנחנו יושבים בו, דרך הרשות והשותפים שלנו, זה סוג התערבות שאמור לחולל שינוי גם בבקשה ובדרישה ממנהלי בתי ספר כן להכניס תכניות מהסוג הזה, כמובן עם העזרה שהם מקבלים, אם זה משפ"י או מאיתנו, או ממי שלא יהיה.
<יוסי הראל-פיש: הדבר השני זה להעלות את התודעה לחשיבות ולצורך להכניס את זה לתוך מערכת החינוך, גם הפורמלית וגם הבלתי פורמלית.
<יוסי הראל-פיש: ב-2014, אנחנו נמצאים, כפי שאמרתי, בשדה עם הסקר הגדול, סקר על 20,000 תלמידים במדגם, תהיה לנו אפשרות להסתכל עם רזולוציה מאוד דקה על תת האוכלוסיות השונות, גם במגזר הערבי, ולקבל תמונת מצב עדכנית ונכונה ואני מקווה בעוד חודשיים-שלושה להציג את הנתונים הראשונים מהסקר הזה כאן.
מוחמד ברכה: תודה, יוסי.
מוחמד ברכה: ד"ר וליד חדאד, בבקשה.
<וליד חדאד: אני אדבר על העבודה שלנו בחברה הערבית, במה שנקרא הפונקציה המתאם היישובי למאבק בסמים, הקבוצה שהגיעה זה מה שאנחנו קוראים להם בשפה המקצועית מתאמים יישוביים למאבק בתופעת הסמים והאלכוהול בתוך המועצות המקומיות והעיריות הערביות.
<וליד חדאד: בדרך כלל זה עבודות של מניעה ועבודה קהילתית.
<וליד חדאד: אני אציג קודם כל את האתגר שלנו והבעיה שלנו בעבודה עם החברה הערבית.
<וליד חדאד: אנחנו חברה ששונה מבחינת הדת ומבחינת התרבות מהאחר, מה שנקרא החברה היהודית, יש לנו את הייחודיות שלנו, המשפחה הערבית עוברת תהליכי שינוי, טרנספורמציה, כל המעבר מחברה מסורתית לחברה מודרנית, כמובן השינויים האלה גורמים לתופעות שבין היתר זה סטייה חברתית, שסמים, אלכוהול ואלימות זה חלק מהתופעות שרואים בחברות שמבחינה סוציולוגית מוגדרות כחברות מעבר ואנחנו באמת מוגדרים כחברת מעבר.
<וליד חדאד: הבעיה המרכזית והאתגר שלנו שאנחנו עובדים מול רשויות חלשות.
<וליד חדאד: מספרית 80% מהמועצות הערביות או ועדה קרובה או חשב מלווה, לפחות לפני חצי שנה, כך היה המצב לפני הבחירות, ואנחנו מדברים על רוב - - -
מוחמד ברכה: מה האחוז?
<וליד חדאד: אני זוכר בסביבות 80% חשב מלווה או ועדה קרואה.
מוחמד ברכה: אתה לא טועה, חשב מלווה זה בטוח.
<וליד חדאד: יכול להיות שהמצב השתנה אחרי הבחירות מבחינת ועדות קרואות, נשארנו עם החשבים המלווים שבדרך כלל הם מלווים את העירייה.
<וליד חדאד: כשבאים לעשות קיצוץ, למה הזכרתי את זה?
<וליד חדאד: כשעושים קיצוץ בתחום תברואה אנשים רואים יום למחרת שיש קיצוץ, יש זעקה ציבורית, אבל כשמקצצים בחינוך ורווחה לא רואים את זה, זה צורב וכואב אחרי כמה שנים.
<וליד חדאד: אז אני יכול להגיד, ב-2005 בכל החברה הערבית בארץ היו רק 4 מתאמים למאבק בסמים, שזה שפרעם, טמרה, אום אל פחם ונצרת.
<וליד חדאד: כך התחלנו, בשאר היישובים לא היה, במשולש הדרומי, בנגב.
<וליד חדאד: אז הייתה לנו בעיה שאין פעילויות מניעה והבעיות האלה לא טופלו ולכן אני לא מופתע מהמספרים ואני גם אתייחס למספרים שהם ברמה הבינלאומית וברמה המקומית.
<וליד חדאד: מאחר שהמצב הזה מושפע ברשויות המקומיות - - - חשוב גם להבין, אי אפשר להעסיק מתאם סמים בלי מה שנקרא מושג המאטצ'ינג, שזה מימון מקביל.
<וליד חדאד: אתה כרשות למלחמה בסמים מממן 50%, 60%, 70% מהמשרה, אבל יש חלק נכבד שהוא על הרשות המקומית.
<וליד חדאד: זאת המדיניות ולכן רוב הרשויות לא יכלו לעמוד בזה, אז המדיניות לא הוגנת כי רשות חזקה יכולה לקבל ורשות חלשה לא מקבלת.
<וליד חדאד: זה גם בכל התחומים האחרים, זה גם קב"ס, קצין ביקור סדיר, עובד סוציאלי, זה לכל הפונקציות, אבל לצורך העניין אני אתייחס למתאמים שלנו.
<וליד חדאד: לכן היינו עם 4 מתאמים ותיכף אני אתייחס לעלייה.
<וליד חדאד: אתגר אחר שהיה לנו, בנוסף לעבודה הזאת, זה כל הנושא של להתאים תכניות.
<וליד חדאד: הרי אנחנו התרגלנו לעשות העתק-הדבק.
<וליד חדאד: יש תכנית שהייתה במשרד החינוך, חיים ללא סמים, חל"ס קראו לזה, התאמנו לזה לחברה הערבית.
<וליד חדאד: אני טוען שיש רגישות תרבותית מסוימת שצריך להתאים תכניות מניעה וגם תכניות טיפול לנושא התרבות המסוימת.
<וליד חדאד: במילה אחת למה אני מתכוון?
<וליד חדאד: כשאתה מדבר על אלכוהול בחברה היהודית אני בעד לדבר על שתייה מתונה, שתייה בחוכמה, בחברה הערבית, ש-90% ממנה מוסלמית, לדוגמה באום אל פחם או ביישוב אחר, אתה לא יכול להגיד 'תשתה בחוכמה', אז יאשימו אותך שאתה בעד אלכוהול.
<וליד חדאד: זו הרגישות התרבותית, כשאתה מדבר על אלכוהול בחברה הערבית זה שונה.
<וליד חדאד: אנחנו נתקדם לשתיית האלכוהול.
<וליד חדאד: דיברנו על סמים, ויעקב, שהוא ראש האגף שלנו, אמר לי שמדברים על סמים, ואז אמרתי לו שכשאנחנו מדברים על סמים אנחנו מתכוונים גם אלכוהול, במובנים שלנו זה סמים וזה ידוע וזה אסור.
<וליד חדאד: זה חלק מהבעיה, שבשתיית אלכוהול אצלנו אין תרבות שתייה.
<וליד חדאד: לצורך העניין, אני משווה עם החברה היהודית, אין תרבות שתייה.
<וליד חדאד: השתייה נעשית במרחב הציבורי המוסתר.
<וליד חדאד: איפה שותים בחברה הערבית?
<וליד חדאד: במטעי זיתים, בחורשות, בצדדים.
<וליד חדאד: קשה למצוא תרבות שתייה, שאנשים הולכים למקום, מבלים ושותים, ואז יש אחריות, מי נוהג.
<וליד חדאד: השתייה בדרך כלל מבוצעת במקומות נידחים, בשקיות.
<וליד חדאד: קונים שקיות בירה.
<וליד חדאד: ולמה אני מזכיר את זה?
<וליד חדאד: מי שרוצה ללכת לשתות בבר, במקום מסודר - - -
מוחמד ברכה: יש מקומות ששותים בשקים ויש כאלה בסכינים.
<וליד חדאד: זו הייתה הפרסומת שלנו.
מוחמד ברכה: בברים ומועדוני לילה.
<וליד חדאד: אני מסכים, אבל, וזה מאוד חשוב, כבוד היושב ראש, להגיד את זה, במקומות האלה, בברים וזה, כשאתה עושה מניעה יש מקום מסוים.
<וליד חדאד: כשהשתייה נעשית במקומות נידחים אי אפשר לדעת, אי אפשר להגיע למקומות האלה, ומה עוד שב-100 שקל אפשר ללכת לבר, אני אתן דוגמה, נער בן 20 רוצה לשתות, חוקית מותר לו, הוא בן 20, 21, ב-100 שקל הוא יכול לשתות שניים או שלושה דרינקים באותו ערב, אבל ב-100 שקל אתה יכול לקנות 12 בקבוקי בירה, אז הכמות, אם מסתכלים מבחינה כלכלית, עלות ותועלת, באותו סכום כסף אתה שותה פי 10, ולכן מה שהזכיר ד"ר יוסי, שהשתייה היא יותר, כי גם מבחינה כלכלית הסכומים שונים.
<וליד חדאד: ומאחר שאתה מרגיש את עצמך אאוטסיידר, אתה מרגיש סוטה, כי אתה שותה באותם מקומות שמעשנים חשיש.
<וליד חדאד: אני שמעתי את זה משוטרים שעושים סיורים והם אומרים, 'אנחנו מגיעים למטעי זיתים, אנחנו לא יודעים אם האנשים האלה שותים בירה, שזה חוקי, אם הם מעל גיל 20, או הם מעשנים חשיש, שזה לא חוקי'.
<וליד חדאד: הנערים הצעירים עושים את השתייה, שותים ומשתמשים בסמים באותם מקומות ולכן המעבר הוא יותר קל וזמין.
<וליד חדאד: כשאתה יושב באותו מקום, באזור נידח, המעבר יותר קל וההרגשה, אם אני שותה אלכוהול ואני סוטה, מבחינה דתית הרי אני עושה משהו אסור, אז קל לי להמשיך בדברים האסורים.
<וליד חדאד: לכן אם מסתכלים על הסמים הכימיים, שזה הכי מסוכן, גם רציונלית סמים כימיים יותר מסוכנים מסמים שמופקים מצמחים או מאלכוהול, אחוז הנערים הערביים שמגיע בגיל 12-18 ל-9% לעומת 4.5% בחברה היהודית.
<וליד חדאד: אנחנו כפול.
<וליד חדאד: בסמים הכימיים, האקסטזי, הטריפים, מיסטר נייס גאי, כל הדברים האלה, זה כמעט מגיע לכפול.
<וליד חדאד: אנחנו מדברים על עלייה.
<וליד חדאד: אמרתי, ב-2005, כשהתחלנו להסדיר את הנושא הזה שחייבים להיכנס וכתבנו והיו הרבה ישיבות, מ-4 יישובים עלינו בסופו של דבר ל-45.
<וליד חדאד: זה מאוד חשוב.
<וליד חדאד: אנחנו עובדים בכל הפריסה הארצית, צפון, מרכז, דרום ומה שנקרא, זה מושג אצלנו, ערים מעורבות, שזה חיפה, עכו, לוד, ולאחרונה נכנסנו במזרח ירושלים, שזה גם אזור שהיה מוזנח וזה באחריות הרשות למלחמה בסמים.
<וליד חדאד: אז אנחנו בחיפה, עכו ולוד ובירושלים גם עובדים כעיר מעורבת, בנוסף ליישובים.
<וליד חדאד: אנחנו עושים פעולות מניעה עם נוער במגוון נושאים.
<וליד חדאד: בגדול זה ספורט, תיאטרון קהילתי, סדנאות, נוער בחינוך הפורמלי והבלתי פורמלי.
<וליד חדאד: נושא מאוד חשוב שאנחנו לקחנו אותו רציני זה הכשרת אנשי מקצוע.
<וליד חדאד: אנחנו מאמינים שאנשי המקצוע הם המפתח, למרות שהחוליה החלשה הם ההורים, אבל ככל שאנחנו מכשירים יותר אנשי מקצוע בתחום הסמים, שהתמכרות זה לא נושא למקצוע מסוים, אלה אנשים מתחום הסוציולוגיה, קרימינולוגיה, עבודה סוציאלית.
<וליד חדאד: יש לנו בגליל המערבי תכנית שרצה ארבע שנים, אנחנו לקראת מחזור שנה חמישית, לוקחים אנשי מקצוע מכל הקשת המקצועית ומכשירים אותם.
<וליד חדאד: יש לנו גם נציגים של הקבוצה, סטודנטים שהגיעו לכאן.
<וליד חדאד: אנחנו לקחנו את נושא האימאמים.
<וליד חדאד: עשינו לפני תקופה כנס עם האימאמים, שהוביל אותו מתאם אום אל פחם, אבל גם דרשות במסגדים.
<וליד חדאד: חלק מהמתאמים עובדים עם אנשי דת, כמובן עם הורים וכנסים ארציים.
<וליד חדאד: הכנס האחרון היה בדצמבר, היה הכנס התשיעי שלנו.
<וליד חדאד: הרשות, בנוסף לעבודתה עם עיריות, תומכת בעמותות שהנציגים שלהם כאן, עמותת אל הלאל מסכנין בתחום המניעה ועמותה בטמרה, מרכז החלמה, שאנחנו גם תומכים בהם בעבודה.
<וליד חדאד: לקראת הקיץ אנחנו מכינים פעולות בקייטנות, אני אגיד את זה בקצרה, בקייטנות של המועצות, מתנ"סים, יש הרצאות, סדנאות.
<וליד חדאד: סיפור של מכור נקי, אנחנו מאוד מאמינים בזה ויש גם נציגים של כמה מכורים נקיים שעשו דרך ולמדו והשתלמויות שהם גם חלק מאנשי המקצוע שלנו, שנכנסים לכל מיני מקומות ונותנים הרצאות.
<וליד חדאד: ויש לנו שני סרטים דוקומנטריים שמציגים אותם בשטח, סיפורים על סמים, סרט שהופק בטייבה וסרט שהופק בשפרעם.
<וליד חדאד: לקראת רמדאן, השנה הקיץ נופל על הרמדאן אז קשה לעשות פעילויות אז יש ערב רמדאן בדגש על סוגיית הסמים והאלכוהול.
<וליד חדאד: אחרי האפטאר עושים את הפעולות שלנו.
<וליד חדאד: ותהיה דרשה אחת, עוד לא נסגר תאריך, ביום שישי, במסגדים, על נושא הסמים והאלכוהול.
<וליד חדאד: בכמה יישובים יש תחרות קטרגל בתחום הסמים.
<וליד חדאד: מה שגרם לעלייה זה שני פרויקטים.
<וליד חדאד: פרויקט החומש, שהזכיר אותו יאיר, שמתייחס ל-13 יישובים בחברה הערבית.
<וליד חדאד: תכנית החומש מתקופת השר ברוורמן, יש אנשים שקוראים לה תכנית ברוורמן, שזה יישובים, ערים וכפרים מכל האזורים שתכנית המאבק בסמים נכנסה אליהם והתכנית השנייה נקראת תכנית המתחמים של השר לביטחון פנים, שזה מתחם נצרת, מתחם טייבה, מתחם עיירות בנגב, מתחם כרמיאל, מתחם עירון, באזור המשולש הצפוני, מתחם ראש העין ומתחם שפרעם.
<וליד חדאד: כל מתחם זה לפי נקודת משטרה והכפרים והיישובים ששייכים לאותה תחנת משטרה מקבלים את השירות הזה של הכנסת מתאם עם פטור ממאטצ'ינג, שזה מאוד חשוב.
<וליד חדאד: ברגע שאתה בא למועצה ואתה מציג את השירות שלך ללא מימון מקביל לא הייתה בעיה, אנחנו היום עובדים, לדעתי יש שיתוף פעולה, שאפשר תמיד לשפר אותו, אבל אפשר להגיד שברגע שאתה הורדת את החסמים האלה של המימון התקציבי, אנחנו מתמודדים עם בעיות אחרות, אבל זה מאוד חשוב להזכיר את זה.
<וליד חדאד: מבחינתי אנחנו מתקרבים ל-45.
<וליד חדאד: אני רוצה שהדיון ייתן גם תשובות, יש חלק מהדברים שלא העליתי אותם.
<וליד חדאד: תודה רבה על ההזדמנות, כבוד היושב ראש.
מוחמד ברכה: תודה, ד"ר וליד חדאד.
מוחמד ברכה: התמונה שהצטיירה מהסקירות של מר גלר, יוסי ווליד היא תמונה מאוד מאוד מדאיגה.
מוחמד ברכה: בינתיים הגיע מר ג'ריס מטר, ראש מועצת עילבון ומזכיר ועד ראשי הרשויות הערביות, אנחנו ניתן לו לקחת קצת אוויר ואחר כך הוא ידבר.
מוחמד ברכה: לפני שהגעת מר גלר דיבר על כך שהרשות לא זוכה לשיתוף פעולה מכל הרשויות הערביות.
מוחמד ברכה: אני אוסיף מעבר לזה ולא רציתי להגיד את ההערה הזו לפני שהגעת, הרושם שלי שהרבה רשויות מדירות את רגליהן מהטיפול בעניין הזה, כאילו שזה נושא לא פופולרי ואז כשמנסים להקים מרכז גמילה או תחנה לטיפול אתה מוצא בעיות קשות באיתור מקום ובעניין הזה מאוד חשוב שיתוף הפעולה עם הרשות המקומית.
מוחמד ברכה: הדבר הנוסף, ההנחיה, כמו שנאמר כאן, לא יודע אם שמעת את זה אחרי שהגעת, שכמה מנהלי בתי ספר אינם נותנים תשומת לב לעניין הזה ואני חושב שיש תפקיד לרשות המקומית.
מוחמד ברכה: הדבר הרביעי הוא, זה לא בישיבה הזו, זה עלה בישיבות אחרות, קליטת אנשים שעברו תהליך של גמילה ורוצים לחזור לחיים הטבעיים וזה לא מתאפשר להם בגלל מחסור בתעסוקה ודעות קדומות וכו' וכו' וכאן מאוד חשוב שהרשות המקומית תיכנס לפעולה.
מוחמד ברכה: הנקודה החמישית היא נקודת המאטצ'ינג.
מוחמד ברכה: המאטצ'ינג נפתר בכל מה שקשור לרשות למלחמה בסמים, שהיא לקחה על עצמה את מלוא העלות, אבל עדיין על אף שפניתי בתחילת הישיבה למשרד הרווחה לבטל את המאטצ'ינג בכל מה שקשור למינוי עובדים סוציאליים, גם אם משרד הרווחה לא עושה את זה אני חושב שבמקומות מסוימים הרשויות המקומיות צריכות לשלם את ה-30% של המאטצ'ינג על מנת שיהיה עובד סוציאלי שיטפל בבעיה כשהיא קיימת, לא רק בשלב המניעה.
מוחמד ברכה: בכל אופן תיקח את הזמן ומתי שתרצה תגיד.
<ג'ריס מטר: אני מוכן.
מוחמד ברכה: אז נתחיל איתך, בבקשה.
<ג'ריס מטר: אל"ף, אני רוצה להודות על העלאת הנושא הזה בפורום הנכבד הזה ואני רוצה להודות לך במיוחד שאתה דוחף להתפתחויות חיוביות בכיוון מניעה והקטנת האפקט השלילי של סמים ושתייה.
<ג'ריס מטר: הבעיה היא בעיה בעיניי ארצית לאומית, לא משהו ספציפי לכפר זה או עיר כזו.
<ג'ריס מטר: העניין הזה עלה בהרבה פורומים, זה עול מאוד כבד לחברה בכלל, עלויות של מיליארדי שקלים בשנה עולה למשק בעיית הסמים והאלכוהול.
<ג'ריס מטר: מכאן העניין הוא חשוב וחשוב מאוד ואנחנו חיים אותו בחברה שלנו ובמגזר שלנו.
<ג'ריס מטר: אנחנו מסתכלים על העניין הזה בכמה היבטים, לא עניין של בעיה אחת שנגיד שאם נעשה כך העניין הזה יסתדר.
<ג'ריס מטר: זה לא ככה.
<ג'ריס מטר: הבעיה חולשת על מספר משרדי ממשלה, שכל אחד בתורו צריך לתת את הדחיפה ולתת עזרה, אחרת כל מה שמושקע בצורה לא אפקטיבית זה הולך לטמיון וזה חבל.
<ג'ריס מטר: אני רוצה להתחיל בבתי הספר ובכלל במצב הסוציו אקונומי של החברה הערבית ושל המגזר הערבי.
<ג'ריס מטר: אני רוצה להדגיש שבסביבות 80% בכלל מכל הכפרים והערים במגזר הערבי הם בסוציו אקונומי 1, 2, 3 מתוך 10, ומכאן מתחילה הבעיה.
<ג'ריס מטר: מה מוסיף לעניין הזה עוד?
<ג'ריס מטר: עניין המאטצ'ינג, שדובר עליו.
<ג'ריס מטר: אנחנו חיים את זה.
<ג'ריס מטר: אתם אולי תיאורטית שומעים ומעריכים תיאורטית אבל אנחנו חיים את זה.
<ג'ריס מטר: עניין המאטצ'ינג זה מכביד מאוד, הרבה תכניות אנחנו לא יכולים לגשת אליהן בגלל זה והמאטצ'ינג מגיע עד ל-30% מכל תכנית שמוצעת לנו.
<ג'ריס מטר: זה עניין כבד מאוד, זה עניין בלתי אפשרי זה עניין שמוסיף לחלש עוד חולשה.
<ג'ריס מטר: אנחנו מעלים את העניין הזה בכל פורום, בכל פגישה, בכל מקום, חברים, תתחשבו במדרג הסוציו אקונומי הנמוך של המגזר הערבי, תתחילו לחשוב עניינית ומעשית אחרת אנחנו הרבה מפספסים וזה בא כבומרנג לכל החברה, גם הערבית וגם היהודית, אני לא מבדיל.
<ג'ריס מטר: ואנחנו שומעים כמה יש אינטגרציה היום בין משפחות פשע משני המגזרים.
<ג'ריס מטר: אז העניין הוא עניין לאומי שצריך לקחת אותו במלוא החשיבות.
מוחמד ברכה: אנחנו שמענו בישיבות קודמות ששיעור שיתוף הפעולה בין יהודים וערבים הגבוה ביותר הוא בעולם הפשע.
<ג'ריס מטר: כן.
<ג'ריס מטר: אנחנו רואים את זה ושומעים.
<קריאה: שם אין הבדל.
<ג'ריס מטר: עכשיו אם נתחיל בעניין בתי הספר.
<ג'ריס מטר: חברים, אנחנו מדברים ביום יום.
<ג'ריס מטר: תכניות ההעשרה, תכניות הלימוד הבלתי פורמליות הן לא פחות חשובות מהתכניות הפורמליות.
<ג'ריס מטר: תשימו לב לעניין הזה, התכניות הבלתי פורמליות מאוד חשובות, מאוד, לזה צריך לתת את הדעת ולזה צריך לתת יותר הזדמנויות ולהעשיר תכניות לא פורמליות בבתי הספר.
<ג'ריס מטר: לא מספיק שאני לומד היסטוריה או מתמטיקה, העולם לא עומד על הנושאים האלה, החיים הם מאוד רחבים ובמיוחד היום החשיבה וכל החשיפה של הילדים שלנו, זה מביא לכך שצריך לתת חשיבה יותר מעמיקה ולתת פתרונות יותר מעשיים.
<ג'ריס מטר: במגזר שלנו יש עוד בעיה שהיא מאוד רצינית.
<ג'ריס מטר: אחרי התיכון, אחרי שהילדים מסיימים בית ספר תיכון, ומי שמסיים בממוצע של 70, 80, זו השכבה למעשה הגדולה, שהמשך לימודים זה קשה מאוד, כי אנחנו מכירים את כל המכשולים של האוניברסיטאות, הם לא נקלטים ללימודים על תיכוניים, ובמקביל הם מסיימים בגיל 18 ללא כל מקצוע, ללא כל כיוון עבודה בחיים האזרחיים ואז יש לו שנתיים-שלוש, תלוי, כל אחד ומה האפשרויות שיש לו, שהוא נמצא זרוק ברחוב.
<ג'ריס מטר: זו חשיפה וזה מתכון שהוא ייקלע לסמים ולשתייה ולכל התופעות השליליות האלה.
<ג'ריס מטר: בשביל זה אנחנו היום מבקשים ממשרד החינוך, תנו יותר חינוך טכנולוגי, לזה צריך לתת את הדגש, תתמכו בנו שנבנה בתי ספר טכנולוגיים.
<ג'ריס מטר: לפחות מי שלא יכול להמשיך בלימודים העל-תיכוניים הוא יכול לצאת עם תחילת מקצוע, שאוטוטו הוא נקלט למקומות עבודה אחרי שהוא מסיים תיכון ואז הוא רחוק מכל התופעות השליליות האלה.
<ג'ריס מטר: לכן אמרתי, העניין הזה, יש לו כמה וכמה תחומים שצריך לערב את כל הנציגויות של כל המשרדים ולהתחיל לתת פתרונות בעניין הזה.
<ג'ריס מטר: יש עוד עניין.
<ג'ריס מטר: לפעמים אתה שומע שמשקיעים בכפר מסוים, יש תופעת סמים ואלכוהול ומתחילים להשקיע שם כספים ולפעמים זה מצליח, לפעמים זה לא מצליח, זה לא העניין.
<ג'ריס מטר: צריך להשקיע שם, אבל צריך להשקיע במקומות שעניין הסמים עוד לא נכנס ועוד לא חדר עמוק.
<ג'ריס מטר: לתת תכניות מניעה כדי שהנוער לא ייקלע למצבים האלה.
<ג'ריס מטר: אז לא מספיק להשקיע במקומות שהם נגועים כבר, צריך להשקיע גם במקומות שעדיין קצת רחוקים מהתופעות השליליות האלה, כדי שלא לתת את האפשרויות לנוער שייקלע למצבים האלה.
<ג'ריס מטר: זה בינתיים מה שיש לי להעלות ובהמשך אפשר גם להרחיב בכמה דברים.
<ג'ריס מטר: תודה רבה.
מוחמד ברכה: תודה, מר ג'ריס מטר, אנחנו מאוד מודים לך.
מוחמד ברכה: לחבר הכנסת טיבי יש שאלה בשלב הזה, אחר כך הוא ידבר.
אחמד טיבי: תודה, אדוני היושב ראש.
אחמד טיבי: אל"ף, אני רוצה לברך על עצם קיום הישיבה.
אחמד טיבי: מהדברים ששמעתי, גם מהדברים שנאמרו כאן על ידי מר חדאד, לא ראיתי או שראיתי העלמה או אי קיום של נתונים או פעילות לגבי המשולש הדרומי.
אחמד טיבי: היות שאני חי באזור הזה ואני יודע שהתופעה קיימת גם שם, אם לא יותר מאזורים אחרים, אני מבקש לשמוע נתונים, מצבת כוח אדם, פעילות, באזור הזה במיוחד, בהשוואה לאזורים אחרים, אם יש.
מוחמד ברכה: דרום זה הנגב, לא?
<סאלח בוקעי: כן, אני גם מרכז וגם דרום.
<סאלח בוקעי: יש לי מה להוסיף.
מוחמד ברכה: תרשום את השאלה, אני רוצה לשמוע שני גורמים ואחר כך תענה על השאלה של חבר הכנסת טיבי.
מוחמד ברכה: אני רוצה לשמוע את משרד הרווחה.
מוחמד ברכה: תגיד את הדברים שלך, אבל גם תנסה לענות על השאלות לגבי המאטצ'ינג ועובדים סוציאליים.
מוחמד ברכה: אחר כך אני אשלב אחד מהשטח עם נציגי משרדי הממשלה.
מוחמד ברכה: אחר כך נשמע את גב' צימרמן ממשרד החינוך, על שפ"י ואחר כך נעשה שילוב חברי כנסת, משרדי ממשלה וחברים מהשטח.
<נאג'י מטאנס: אני מרכז השירות לטיפול בהתמכרויות במחוז חיפה והצפון במשרד הרווחה ואני מייצג את משרד הרווחה.
<נאג'י מטאנס: אני מודה לך, כבוד היושב ראש, על ההזדמנות לשאת את דבריי ואני מודה בכלל על קיום הדיון שבעיניי הוא דיון מאוד חשוב.
<נאג'י מטאנס: משרד הרווחה והשירות לטיפול בהתמכרות במשרד הרווחה פועל לקיום טיפול בהתמכרויות השונות, האחריות היא על טיפול בסמים, נפגעי סמים, נפגעי אלכוהול ונפגעי הימורים, הן לבני נוער והן למבוגרים, הן במסגרות פנימייתיות והן במסגרות האמבולטוריות וזאת באמצעות הרשויות המקומיות ובאמצעות עמותות שונות שזוכות במכרזים שהמשרד מפעיל.
<נאג'י מטאנס: אני אתייחס לנתונים של מסגרות טיפוליות במחוז חיפה והצפון, תחום האחריות שלי.
<נאג'י מטאנס: במחוז יש לנו 32 יחידות לטיפול בהתמכרויות ברשויות המקומיות, מתוכן 13 נמצאות ברשויות המקומיות.
<נאג'י מטאנס: אחוז היחידות במגזר הערבי הוא יותר מ-30%.
<נאג'י מטאנס: קיימים שישה מרכזים לעמותת אפשר המפעיל טיפול - - -
מוחמד ברכה: כמה רשויות מקומיות בתחום שאתה פועל?
<נאג'י מטאנס: 32 רשויות מקומיות מפעילות יחידות לטיפול בהתמכרויות למבוגרים, מתוכן 13 במגזר הערבי.
מוחמד ברכה: שבכל אחת מהן יש עובד סוציאלי?
<נאג'י מטאנס: לפחות אחד, כן.
<נאג'י מטאנס: בנוער יש לנו 16 יחידות לטיפול בנוער, מתוכם 4 במגזר הערבי.
<נאג'י מטאנס: בנוסף כמובן ברשויות ובערים המשותפות, השירות ניתן גם לאוכלוסייה הערבית וגם לאוכלוסייה היהודית ובחלק מהערים קיימים גם עובדים ערבים שנותנים את השירות בשפת האם לנערים עצמם, כמו בחיפה ובעכו.
<נאג'י מטאנס: ישנם שני מרכזי יום לטיפול בנפגעי סמים, אחד מהם במגזר הערבי, ואנחנו עומדים השנה להקים עוד שני מרכזים, אחד מתוך השניים החדשים יהיה גם במגזר הערבי.
<נאג'י מטאנס: השירות מפעיל מזה כמה שלוש-ארבע שנים יחידות לאיתור בני נוער לטיפול בנפגעי אלכוהול וסמים.
<נאג'י מטאנס: מתוך הארבעה שיש במחוז חיפה והצפון ישנו אחד במגזר הערבי ושניים בערים מעורבות שנותנים שירות גם למגזר הערבי ולאוכלוסייה הערבית.
<נאג'י מטאנס: אנחנו מנסים לתת את השירות לאוכלוסייה הערבית בייחודיות של האוכלוסייה, בהתייחסות תרבותית והתייחסות גם לעניין של המבנה הדמוגרפי של המגזר הערבי.
<נאג'י מטאנס: כמובן כולם יודעים שרוב האוכלוסייה בצפון גרה ביישובים קטנים לרוב ואז האפשרות להקמת יחידות טיפוליות הוא קשה ובעייתי יותר, על כן אנחנו משקיעים הרבה מאמצים בבניית שיתופי פעולה בין רשויות מקומיות שונות ובהרבה מקרים רשות מקומית מסוימת שמוכנה לקחת עליה את מתן השירות נותנת שירות ולפעמים בחינם לרשויות אחרות, ועל זה כמובן חלק מהרשויות מבורכות, על ההזדמנות ועל האפשרות הזאת.
<נאג'י מטאנס: בחלק אחר ישנה באמת בעיה להפעיל שירותים.
<נאג'י מטאנס: אני יכול להגיד שאני יותר סובלני לרשויות ערביות שמתקשות להפעיל את השירות, אני מוכן לתת הזדמנויות יותר, ללוות יותר, להשקיע הרבה יותר בכל הרמות - - -
מוחמד ברכה: למה לא לעשות את זה בהחלטה מסודרת שהעניין של המאטצ'ינג יהיה תלוי במצב הסוציו אקונומי של הרשות, למה צריך שאדם טוב כמוך יגלה סובלנות?
מוחמד ברכה: אדם נגיד לא יגלה סובלנות, יילך לפי הספר.
מוחמד ברכה: מה שעשתה הרשות, אני חושב שזה מרחיק לכת גם לפי התוצאות, התוצאות הן מדהימות, למה לא לעשות את זה?
מוחמד ברכה: רשויות מבוססות, שישלמו 50% מהמאטצ'ינג, הן יכולות, רשויות חלשות, שישלמו 0% או 5%.
מוחמד ברכה: חלק מהנתונים שאמרת נמצאים כאן בדף של מרכז המידע, אני מציע שתתמקד בסוגיה הזו, בבקשה, בסוגיה של קו התפר בין הפירוט שלכם לבין פירוט המניעה של הרשות, והדבר הנוסף קו התפר בין הפירוט שלכם לבין הרשויות המקומיות.
מוחמד ברכה: אני מבקש להתייחס לשלוש הסוגיות האלה בעיקר.
מוחמד ברכה: על מנת להתקדם, כי יש הרבה חברים שרוצים לדבר ואני רוצה לאפשר לכולם.
<נאג'י מטאנס: אני אתחייל מהרשויות המקומיות.
<נאג'י מטאנס: עיקר העבודה כמובן, כמו שכולנו יודעים, זה הקשר בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי והפעלת התכניות.
<נאג'י מטאנס: האחריות כמובן היא על השלטון המקומי, האחריות הישירה של ההפעלה, על כן רוב השירותים שמשרד הרווחה מפעיל, הוא מפעיל אותם באמצעות הרשויות המקומיות, או באופן ישיר או על ידי עמותות שזכו במכרז כשהאחריות עדיין של הרשויות המקומיות בהפעלת השירות ועבודה מול אותה עמותה.
<נאג'י מטאנס: כך שהממשק הזה של העבודה בין המשרד לבין הרשות המקומית מעוגן בהרבה ועדות וחוקים והסדרים ואלה דברים שהם קיימים כל הזמן.
<נאג'י מטאנס: כמובן כל דבר כזה עובר את ועדת התיאום בין משרד הרווחה לבין השלטון המקומי ועובר את האישורים הנדרשים.
<נאג'י מטאנס: בעניין של המאטצ'ינג.
<נאג'י מטאנס: אנחנו מנסים לפתור את המורכבות ואת הבעייתיות במבנה של החברה הערבית, במיוחד בצפון, בכמה אופציות.
<נאג'י מטאנס: אחת היא האפשרות של הפעלה באמצעות ועדות.
<נאג'י מטאנס: ועדות זו אפשרות שאני אמצה את הכסף ליישוב עצמו על אף שהוא קטן, והאפשרות שיש שירות אזורי שמוכן לתת את השירות הטיפולי, את השירות המקצועי, מפנים את אותם מטופלים למרכזים האזוריים האלה ואז הרשות המפנה גם משתתפת ב-25% המאטצ'ינג.
<נאג'י מטאנס: בכלל סוגיית המאטצ'ינג היא סוגיה הרבה יותר מורכבת.
<נאג'י מטאנס: אני מסכים עם הקריאה שיש לקיים נוסחה של מאטצ'ינג דיפרנציאלי שמתייחסת לדירוג שנמצאת כל רשות מקומית.
<נאג'י מטאנס: אני מסכים עם זה, אני חושב שזו קריאה נכונה ואני חושב שיש להעלות אותה לדרגים ה - - - כמובן אני אעביר את זה אצלנו במשרד ואני מסכים שצריכה לצאת מהוועדה קריאה למשרדי הממשלה השונים בעניין.
מוחמד ברכה: תצא.
מוחמד ברכה: תודה, מר מטאנס.
מוחמד ברכה: הגב' צימרמן ממשרד החינוך ושפ"י.
מוחמד ברכה: באיזה מידה הפריסה קיימת במערכת החינוך הערבית של שפ"י ובכלל כל הנושא של הפעילות של משרד החינוך במניעה.
מוחמד ברכה: אני גם מבקש שתגיבי על מה שנאמר על ידי ד"ר יוסי הראל-פיש במה שקשור למידת המעורבות של מנהלי בתי הספר, 92% מול 62%, שזה שליש פחות.
<שוש צימרמן: אני מאוד שמחה על הדיון הזה.
<שוש צימרמן: הנציגה הקבועה בוועדה הזאת, קרן רוט, היום היא מרגישה לא טוב ולא יכלה להגיע.
<שוש צימרמן: אני חושבת שבתוך המסמך של הממ"מ מופיעות עיקר פעולות משרד החינוך הממוקדות באמת בנושא של צמצום שימוש באלכוהול ומניעת צריכת סמים.
<שוש צימרמן: אני אחזור על זה בקצרה ואתייחס לכמה נקודות.
<שוש צימרמן: ראשית, תכנית המניעה המרכזית שלנו היא תכנית כישורי חיים.
<שוש צימרמן: אני חייבת להדגיש שזאת תכנית חובה.
<שוש צימרמן: זאת אומרת אם מנהל בוחר לא להפעיל אותה הוא לא עושה את מה שהוא מחויב לעשות על פי חוזר מנכ"ל.
<שוש צימרמן: זאת תכנית חובה מ-א' עד י"ב.
מוחמד ברכה: מי אמור לפקח על ביצוע החובה הזה?
מוחמד ברכה: לא הרשות המקומית, משרד החינוך.
<שוש צימרמן: לא הרשות המקומית, המשרד מפקח על זה, המשרד מעביר מדי שנה סקר אינטרנטי למנהלי בתי ספר.
מוחמד ברכה: יש סנקציה למי שלא מקיים את החובה הזו?
<שוש צימרמן: לא שידוע לי.
מוחמד ברכה: אז זה נשאר לפי רצונו וטוב ליבו של המנהל.
<שוש צימרמן: אבל אני חייבת להגיד שהמשרד עובד בגישה של בין הוראה למטה לבין מתן אוטונומיה, ברצף הזה צריך לקחת את זה בחשבון.
מוחמד ברכה: שוש, את השתמשת במילה חובה, לא אני.
מוחמד ברכה: חובה זה חובה, זה לא חצי ולא רבע.
<שוש צימרמן: אתה צודק.
<שוש צימרמן: אנחנו כן מפקחים על זה.
<שוש צימרמן: יש לנו גם מערך תמיכה מאוד מאוד רציני לכל בתי הספר, כולל בתי הספר בחברה הערבית.
<שוש צימרמן: ראיד יושב בתפקיד יוצא דופן מבחינה זאת ואין בשום תחום תוכן תפקיד חצי משרה של אחראי על ליווי בתי הספר ודאגה שמורים ויועצים יידעו לעשות.
<שוש צימרמן: אני אומרת שהתכניות שלנו מותאמות לחברה הערבית, אם לחברה היהודית יש תכנית לבתי הספר היסודיים, 'גדולים ולא שותים', בחברה הערבית זה 'לא שותים'.
<שוש צימרמן: זאת אומרת אנחנו עושים התאמה תרבותית.
מוחמד ברכה: זה אמור להיות בילד אין בתרבות.
<שוש צימרמן: אני מביאה את זה כדוגמה להתאמה תרבותית.
<שוש צימרמן: התכנית מכילה בכל שכבת גיל, אתה מכיר את התכנית שלנו, כולל - - -
מוחמד ברכה: כן, וגם מאוד מעריך אותה.
<שוש צימרמן: יש תהליך נוסף שאנחנו עובדים עם בני הנוער וזה בקשר בין החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי, תכנית עמיתים.
<שוש צימרמן: רק לפני שבועיים היה כנס גדול ארצי יחד עם הרשות של התכנית.
<שוש צימרמן: מזכירת הוועדה, בת שבע, הייתה בכנס הזה.
<שוש צימרמן: היו שם המון בני נוער מהחברה הערבית שעובדים בנושא הזה.
<שוש צימרמן: יש לנו מב"סים, מובילים בית ספריים למניעה, שהם גם אמורים לדאוג לכך שתכניות תבוצענה בבתי הספר ובאמת יש לנו מב"סים באחוזים מאוד גבוהים מבתי הספר.
<שוש צימרמן: זה מה שאני יכולה להגיד על תכנית כישורי חיים.
<שוש צימרמן: יש לנו תכנית טיפולית, זה מופיע, אני לא רוצה לחזור.
<שוש צימרמן: אני דווקא רוצה לדבר על ההקשר היותר רחב.
<שוש צימרמן: אתם יודעים ששר החינוך הנוכחי מוביל כרגע מהלך לשינוי בכל ההיבט של השקעה בחינוך בחברה הערבית.
<שוש צימרמן: ישנה ועדה גדולה שמתעסקת עם זה, הבוקר אני קראתי ב'הארץ' שיש אפילו כבר כמה החלטות שניתנות לפרסום אבל בוועדה הזאת יש כמה תת ועדות שנראות לי מאוד רלוונטיות לנושא הזה.
מוחמד ברכה: אני יכול להעיד שיש רצון טוב, אבל יש גם פרטים שהם שנויים במחלוקת.
<שוש צימרמן: יכול להיות, אבל בכל זאת בואו נסתכל על היש.
מוחמד ברכה: אני מדבר עכשיו כחבר ועדת החינוך, לא כיושב ראש הוועדה הזו.
<שוש צימרמן: כי יש מה שלא היה קודם.
<שוש צימרמן: לוועדה הזאת, שזה בשיתוף משרד ראש הממשלה, יש תת ועדה בנושא של תרבות הפנאי, שזאת סוגיה מאוד רלוונטית לנושא שאנחנו מדברים, תת ועדה בנושא נשירה, תת ועדה בנושא חינוך טכנולוגי מקצועי, מה שדובר פה קודם, ותת ועדה בנושא אלימות.