GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<טל פדידה: יש לנו שיתופי פעולה עם המשטרה ועם משרד החינוך וגם עם הרשות למלחמה בסמים, שעכשיו אנחנו מתחילים קמפיין נגד אלכוהול.
<טל פדידה: אנחנו נוציא צמידים וכמובן שזה יהיה קמפיין ויראלי, שאם זה בפייסבוק, בוואטסאפ, באינסטגרם, אנחנו נפיץ את הנושא.
<טל פדידה: זרקתי קודם משהו על ערב שישי - זה משהו שהוא לא רק בקיץ אלא במהלך כל השנה.
<טל פדידה: יש רשויות שאמנם קצת מתנגדות לפעילות בערב שישי אבל זה יכול להיות פעילות ששומרת שבת, שלא שומרת שבת.
<טל פדידה: אולי פעילות שהיא בתוך שכונה, יכולה להיות פעילות שהיא כן שומרת שבת אבל פעילות באזור התעשייה יכולה להיות ערב סרט ולא רק מעגלי שיח.
<טל פדידה: אמרתי שבקיץ אנחנו מביאים מסיבות, אומנים.
<טל פדידה: אלה הדברים היותר פשוטים להביא לנוער כיף וחוויות בקיץ ולמנוע את השוטטות שלהם אבל כמובן שיש לנו דברים ערכיים.
<טל פדידה: אני יכולה לתת לכם דוגמה מנתניה, אני מנתניה - אנחנו עושים ערב אהבת חינם.
<טל פדידה: בשבוע של תשעה באב הרי אסור לעשות מסיבות, אסור להשמיע מוסיקה, אז אנחנו עושים ערב אהבת חינם.
<טל פדידה: אנחנו מביאים את כל תנועות הנוער בנתניה ועוד בני נוער, כולם מוזמנים.
<טל פדידה: אנחנו מביאים אותם למועדון נוער שלנו בנתניה.
<טל פדידה: אנחנו עושים מעגלי שיח קצת על אהבת חינם, מזמינים אנשים מהעירייה וזהו.
מוחמד ברכה: ווליד חדאד, בבקשה.
<ווליד חדאד: אני מהרשות למלחמה בסמים.
<ווליד חדאד: לענין החברה הערבית – אנחנו חילקנו את הקיץ לשני חלקים, כמו שהזכירו קודמי.
<ווליד חדאד: ברגע שהרמדאן נופל על מחצית מחופשת הקיץ, זה עושה לנו הקלה מסוימת בעבודה כי באמת, כמו שהמשטרה ואנשים אחרים הזכירו, כמעט ואין שתיית אלכוהול, וונדליזם.
<ווליד חדאד: כל התופעות השליליות, אנחנו לא מרגישים אותם בתקופת הקיץ.
<ווליד חדאד: בעבר גם הייתי קצין מבחן ואני זוכר שכמעט לא עבדנו בתקופת הרמדאן אבל, וזה הענין כאן, ברגע שהחודש מסתיים, הנערים חוזרים וחוזרים בגדול לשימוש.
מוחמד ברכה: כאילו מתפרצים.
<ווליד חדאד: בדיוק כך.
<ווליד חדאד: מתוך כבוד למשפחה, להורים, לא שתינו ולא עשינו, אז מתפרצים.
עפו אגבאריה: חגיגה בחג.
<ווליד חדאד: כן.
<ווליד חדאד: בדיוק ניסינו לחלק את הפעילות שלנו לשני חלקים: יש פעילות שנעשית ביוזמת הרשויות המקומיות, שאין לנו התערבות.
<ווליד חדאד: אנחנו יכולים להיות שותפים בתוך הפעילות הזאת כמו קייטנות של מתנ"סים ודברים כאלה.
<ווליד חדאד: הרשות למלחמה בסמים בחברה הערבית, אנחנו בפנים, בפעילויות שלנו, אם זה סיפור של מכור נקי, סרטים, הצגות, פעילות ג'גלינג.
<ווליד חדאד: כל מיני פעילויות שמתאימות לקיץ - הרשות נמצאת.
<ווליד חדאד: סוכם בהובלת המתאם שלנו באום אל-פחם, הוא מוביל דרשה באחד מימי השישי ברמדאן על הנושא הסמים והאלכוהול.
<ווליד חדאד: התאריך נדמה לי ב-12 ביולי.
<ווליד חדאד: אני לא בטוח שזה התאריך הסופי אבל פחות או יותר זה התאריך, שתהיה דרשה בכל המסגדים על הנושא הזה.
<ווליד חדאד: יש לנו גם כל מיני תחרויות כדורגל, שזה מה שנקרא איגום משאבים.
<ווליד חדאד: זה עם עיר ללא אלימות וכל מיני תכניות אחרות, שיהיו תחרויות כדורגל, שאנחנו מעורבים בפנים, המסרים שלנו מועברים, שאלכוהול וסמים זה כאילו אחרי הארוחה המפסקת של הצום בערב.
<ווליד חדאד: יש מה שנקרא ערב רמדאן, שזה בגדול תחרויות כדורגל ודברים כאלה.
<ווליד חדאד: יש נקודה שלקחנו אותה בחשבון, ובקיץ זה גם בהנחיית הרשות למלחמה בסמים - בחברה הערבית, בערים ובכפרים, מה שנקרא מחלקות לרישוי עסקים לא פועלות כראוי, וזה נושא שלא מצאתי עד עכשיו, אפילו בערים הגדולות כמו נצרת ואום אל-פחם, אנחנו לא מרגישים שמחלקות לרישוי עסקים עובדות כמו שצריך ובגדול, הנושאים שהועלו, כל הפיצוציות ללא רישיון, אין שום קשר למשטרה.
<ווליד חדאד: זו פעילות העירייה נטו, רישוי עסקים.
<ווליד חדאד: המשטרה לא יכולה להתערב אם העירייה לא עושה את העבודה שלה.
עפו אגבאריה: יש בפיצוציות בכפרים הערבים, גם יש את התפוצה של אותם הסמים?
עפו אגבאריה: אותו דבר?
<ווליד חדאד: מלא.
<ווליד חדאד: יש מכירת אלכוהול שחורה.
<ווליד חדאד: אם תגיד אום אל-פחם, אין מכירת אלכוהול אבל יש מכירה שחורה בהחלט, שזה גם הפיצוציות.
<ווליד חדאד: הן מורכות בכל מיני כפרים, שאין מכירת אלכוהול באופן גלוי, יש מה שנקרא "מכירה שחורה".
עפו אגבאריה: אני מאום אל-פחם ולא ידעתי את זה.
<ווליד חדאד: אני אומר לך, אני התווכחתי עם אנשים על סמי פיצוציות ואמרתי שאין לנו התמכרויות.
<ווליד חדאד: כשהלכתי לקהילה הטיפולית בטייבה, ראיתי המון נערים מכפרים שמוכרים לכולנו, שהם משתמשים.
<ווליד חדאד: ברגע שאתה לא בפנים, אתה לא מרגיש את הדברים.
<ווליד חדאד: צריך לעשות סיורים וללמוד את הדברים ואז אנחנו, מחלקות לרישוי עסקים, אנחנו כרשות היום לא נממן כוח אדם למחלקות רישוי עסקים אבל כן נממן פעילויות כמו שלטי אזהרה ודברים כאלה לקראת הקיץ.
<ווליד חדאד: אנחנו הנחנו את המתאמים שלנו - כל פעילות שדורשת מימון תקציבי מהתקציב שלנו שקשור לפיצוציות, לשלטי אזהרה וכל מיני דברים, אנחנו נממן למרות שהפעילות שלנו לא כל כך גדולה, וזה חלק מהדברים שלקחנו לקיץ אבל בהחלט, זה שווה מין הד תקשורתי או משהו כזה.
<ווליד חדאד: כל הנושא של מחלקות רישוי עסקים שלא עושות את העבודה כמו שצריך.
<ווליד חדאד: תודה רבה.
<סאלח בוקעי: רציתי להוסיף משהו לגבי החברה הערבית.
<סאלח בוקעי: אני מנחה במחוז דרום ומרכז.
<סאלח בוקעי: נכון, חודש רמדאן חופף עם חופשת הקיץ השנה, ובמסגרת הפעילות בדרום יש לנו קמפיין פרסום של פוסטרים ושלטים, שזה חודש הסליחות והסובלנות והסבלנות.
<סאלח בוקעי: במסגרת הפעילות יש לנו פעילויות ספורטיביות שם, וכל הפעילות תתקיים אחרי הארוחה של שבירת הצום, אחרי שבע וחצי.
<סאלח בוקעי: יש לנו בכמה ישובים פסטיבל מספרי סיפורים, שננצל את האוהלים ואת המנדט הזה בשביל להעביר את המסרים של הרשות הלאומית למלחמה בסמים.
<סאלח בוקעי: מוקד מאד חשוב שניצלתי ולא מזמן ערכנו שם איזה כנס או ערב תרבות מקומי, בערערה בנגב, הזמנו את כל אנשי הדת ואת השייחים והאימאמים של המסגדים בנוכחות חבר הכנסת טלב אל-סאנע, ויצאנו משם עם תובנות שהחזון של החברה הערבית בדרום, או במיוחד המגזר הבדואי, שזה להילחם בנגע הסמים והאלכוהול כתנאי לקיום חברה ערכית ובריאה.
<סאלח בוקעי: תודה.
<תהילה עמר: רק רציתי לספר ולהגיד, כי לא סגרתי את הסקירה, שמשרד החינוך מוציא אפליקציה לקיץ.
<תהילה עמר: האפליקציה הזאת, תהיה בה האפשרות לראות בכל מקום, בכל זמן את כל הפעילויות, מגוון הפעילויות הערוכות, הטבות שיש לילדים, לבני נוער בגילאים השונים.
<תהילה עמר: זאת אומרת, זה סוקר מה נמצא קרוב אלי אבל אני גם יכול לעשות חיפוש לטווח הארוך ואני יכול לתכנן לעצמי את כל הפעילות שאני רוצה לצרוך לאורך הקיץ.
מוחמד ברכה: אני מציע לכם לשלוח קישור או פרטים על האפליקציה לדפי הפייסבוק של כל חברי הכנסת, שכולם יהיו מחויבים להפיץ את זה, ואנחנו נעקוב מי עושה ומי לא עושה, לפחות את זה.
מוחמד ברכה: חבר הכנסת דוקטור עפו אגבאריה תפאדל, בבקשה.
עפו אגבאריה: כמובן, כל פעם אני לומד דברים חדשים מהוועדה הזאת כשאני שומע אותם למרות שאני הרבה שנים עבדתי כרופא אבל כנראה לא נחשפתי לדברים האלה.
עפו אגבאריה: אז כנראה שלומדים כל החיים ואני אשמח תמי לדעת, והלוואי שלא היינו יודעים.
עפו אגבאריה: אני רוצה לדבר, והשאלה שלי היא למשרד החינוך – אני ראיתי את הפריסה של עיר הילדים והנוער ב-63 רשויות כאשר מתוכן ספרתי רק שבע רשויות ערביות.
עפו אגבאריה: למשל, אני ראיתי שיש בשפרעם ותמרה, שזה שתי ערים האחת ליד השנייה אבל לא ראיתי למשל בערבה וסחנין, ושם יש מעל ל-60,000 תושבים.
עפו אגבאריה: אני חושב שזה לוקה קצת בחסר בפריסה במגזר הערבי.
עפו אגבאריה: השאלה השנייה היא לגבי הערים המעורבות – אני רואה תל-אביב למשל, אני לא רואה תל-אביב יפו.
עפו אגבאריה: האם יש מעורבות של האוכלוסייה הערבית בערים המעורבות כמו עכו, לוד, רמלה ותל-אביב, שדווקא במקומות האלה אנחנו יודעים שהמקומות האלה מועדים לעבריינות יתר מאשר שאר המקומות, ומה מידת המעורבות שלהם בהנחיית משרד החינוך בפרויקט הזה?
עפו אגבאריה: אני חושב שהיו צריכים אולי לתת דגש על הדברים האלה קצת יותר ממקומות אחרים, ומה ניתן לעשות מעכשיו ועד מימוש התכנית לא נשאר הרבה זמן אבל בסך הכל, הייצוג הוא כ-10% למרות שהאוכלוסייה הערבית היא כ-20%.
<תהילה עמר: אז קודם כל, אתה יכול לראות את הטבלה לפני, יצא קול קורא שהזמין את הרשויות לגשת סביב קריטריונים.
<תהילה עמר: כל מה שאתה רואה, ה-63, זה בעצם 30 רשויות ומעלה, שניגשו ויכולות לעמוד בכל הקריטריונים, גם הארגונים וגם הפדגוגיים.
<תהילה עמר: 2.
<תהילה עמר: חשוב לי להדגיש שבתוך הקריטריונים נכתב בוודאות שהם צריכים לכלול בתכנית מענה גם למגוון אוכלוסייה.
<תהילה עמר: זאת אומרת שאנחנו בודקים את זה והם כותבים לנו מה הרקע של האוכלוסייה, ומפקח רשותי שעובד בשטח לא יחתום על תכנית שהוא יודע שאין מענה לכלל האוכלוסייה.
<תהילה עמר: כמו כן, אנחנו מדברים על שלושה אפיקים: פנאי משמעותי ותחומי ענין, מעורבות חברתית ונושא של מניעת התנהגויות סיכון.
<תהילה עמר: זאת אומרת שהתכנית צריכה לכלול בתוכה מגוון פעילויות ותכנים שקשורים בדברים האלה.
<תהילה עמר: אני מניחה, וזה משהו שאנחנו עובדים עליו, שזה מה שיהיה.
<תהילה עמר: אני אגיד עוד ואני אציין שזה פיילוט.
<תהילה עמר: זו שנה ראשונה שזה קורה שמשרד החינוך בכלל מתערב ונמצא ונוכח בקיץ.
<תהילה עמר: אנחנו נמצאים בבשורה השנה הזאת לדעתי.
<תהילה עמר: 63 גדולות פלוס 159 קטנות, מתחת ל-30,000 ומטה, שזה מאד משמעותי, ונקווה שנצליח לגדול בפעם הבאה.
<ווליד חדאד: מהקטנות, הערביות, נגשו כמעט כולם.
מוחמד ברכה: תרשמו לפניכם שהתשובה אינה מניחה את הדעת.
עפו אגבאריה: אני הדגשתי את סחנין וערבה, ששם מעל 30,000 בכל אחד מהם.
<ווליד חדאד: ה"קול קורא" פתוח באוויר.
<ווליד חדאד: אם הם לא נכנסים, אף אחד לא מאלץ אותם להיכנס.
<ווליד חדאד: נכנסו 240 רשויות.
<ליאורה טורלבסקי: שלום לכולם.
<ליאורה טורלבסקי: עורכת דין מטעם עמותות אליס – אימהות למען ילדים עם סיכון.
<ליאורה טורלבסקי: אנחנו רוצות לומר כמה מילים: דבר ראשון, אנחנו מאד מחזקות את הדברים שנאמרו פה לגבי מניעת פעילויות לנוער שיפיגו את השעמום.
<ליאורה טורלבסקי: אנחנו גם חושבות שהרבה מהפעילות המסכנת והמסוכנת בבית היא משעמום וחוסר מעש.
<ליאורה טורלבסקי: דבר שני, אנחנו חושבות שצריך לתת מענה מיוחד לעיר תל-אביב בגלל התחנה המרכזית, שהפכה להיות מוקד לסמים ולמעשה, כל אחד יכול להשיג שם סמים בלי שום מגבלה.
<ליאורה טורלבסקי: מעבר לכך, בתל-אביב, בכל סוף שבוע מגיעים אלפי בני נוער מכל רחבי הארץ במטרה לפרוק כל עול.
<ליאורה טורלבסקי: אני, באופן אישי, גרה ברחוב אלנבי אז אני רואה מה קורה בכל סוף שבוע.
<ליאורה טורלבסקי: זה נערות שאני לא בטוחה שהן אפילו בגיל 15, מסתובבות שיכורות, יוצאות ונכנסות מכל בר.
<ליאורה טורלבסקי: לא אוכפים שם בכלל את ענין תעודת הזהות.
<ליאורה טורלבסקי: מבחינתם, שיכנסו כמה שיותר נערות כי זה מושך נערים.
<ליאורה טורלבסקי: שם משקים אותן ואחרי זה גם קל לפתות אותן לסמים, ואנחנו חושבות שצריך להקדיש מענה מיוחד לעיר תל-אביב ולאזור של מוקדי הבילוי.
מוחמד ברכה: רבותי, אני חושב שהדברים ששמענו הם דברים חשובים, והצרה היחידה שיכולה להיגזר מהדברים, שהדברים יתבצעו ללא תיאום וללא שיתוף פעולה.
מוחמד ברכה: אנחנו כאן, בוועדה הזאת, מכנסים את כל הנוגעים בענין, את כל המשרדים השונים.
מוחמד ברכה: אנחנו יודעים שיש שיתוף פעולה, כמובן, מחוץ לשולחן הזה אבל ההרגשה שלי שיש משהו שחורק, והתיאום והסנכרון לא מספיק עדין.
מוחמד ברכה: חסרה לי המעורבות של התלמידים, למרות שטל אמרה מה שאמרה, שהם יוזמים, מועצת התלמידים.
מוחמד ברכה: אני הייתי בכל גוף שמטפל בתופעות של סמים ואלכוהול בקרב בני נוער, במיוחד לקראת חופשת הקיץ, יהיו יועצי על שמורכבים משלושה תלמידים לפחות, שיגידו איך זה נשמע באוזניים שלהם ולא באוזניים שלנו, אנחנו, ההורים והמבוגרים.
מוחמד ברכה: חסרה לי, למרות הסקירות המאלפות של נציגים של רשויות מאשדוד, מחיפה ומנהריה, אני מאד לא רואה בעין טובה אי נוכחות נציגת מרכז השלטון המקומי, שהתפקיד של הרשויות המקומיות הוא תפקיד מכריע.
מוחמד ברכה: חשוב לנו שיש פעילות במקומות שבאו מטעם הרשות למלחמה בסמים ובאלכוהול אבל הייתי שואף שהדבר הזה יעמוד על סדר יומה של מועצת השלטון המקומי, שיראו בזה עדיפות ראשונה.
מוחמד ברכה: הרי אנחנו קבענו מזה שנים, שאם אנחנו רוצים להילחם בתופעות של עבריינות, של סמים ואלכוהוליזם, הדברים צריכים להתחיל משתי נקודות, ואני חוזר על זה כמו תורה מסיני, זה לא אני, אבל בסדר, נשתמש בביטוי, שצריך להתחיל אצל אודי, מהמכס, מגבולות המדינה, שהסם לא ייכנס למדינה והדבר השני, ממשרד החינוך, שהמגע הראשון בין הנער, הנערה, התלמיד, התלמידה, הצעיר, הצעירה, המגע הראשון עם הסם לא יקרה.
מוחמד ברכה: אם אנחנו נבטיח את שני הדברים האלה, זה לא השקעה על מנת לעבור את הקיץ בשלום.
מוחמד ברכה: זה השקעה על מנת - -
מוחמד ברכה: - - ולכן אנחנו, מהוועדה, נשלח מכתב לראש השלטון המקומי, להפנות את תשומת לבו לחומרת התופעה ולחומרת העובדה שלא הגיעו לכאן, לישיבה.
מוחמד ברכה: אני חושב שמרכז השלטון המקומי צריך להעביר חוזר שיהיה מתואם עם משרד החינוך ועם הרשות ועם המשטרה, שיועבר לכל ראשי הרשויות בענין של ההיערכות.
מוחמד ברכה: אמנם אנחנו אוטוטו יוצאים לחופשה אבל עדיף מאוחר מאשר אף פעם.
מוחמד ברכה: אני מבקש מכל הגופים שעוסקים בענין הזה לערב את חברי הכנסת.
מוחמד ברכה: זאת אומרת, יש חברי כנסת שנואמים מעל הדוכן אבל יש גם מחויבות אישית של נבחרי הציבור.
מוחמד ברכה: אם אתם רוצים שתהיה פניה לכל חברי הכנסת שתצא מהוועדה, תחברו אותה ואנחנו מוכנים להוציא אותה מהוועדה, אין לנו בעיה אבל חשוב שכל מי שידו בעשייה החברתית, בעשייה הממלכתית, צריך לתרום לכך שנעבור את התקופה הקרובה בשלום.
מוחמד ברכה: אני רוצה לברך את כל החברים והחברות שעושים בשקדנות ובמסירות את הפעילות הזאת.
מוחמד ברכה: אמנם זה תפקידם אבל חשוב להגיד גם מילה טובה למי שממלא את תפקידו כהלכה.
מוחמד ברכה: בענין אחזקת סם הפיצוציות שאינה עבירה - אנחנו נתייעץ עם הייעוץ המשפטי של הכנסת ונראה איך לנהוג, אם זה על ידי תקנה או על ידי חקיקה, וגם הדעה של הרשות חשובה לנו.
מוחמד ברכה: אתם תגבשו אותה דרך היועץ המשפטי שלכם ואולי נוכל לקדם משהו בענין הזה.
מוחמד ברכה: אני מקווה שנעבור את החודשים הקרובים ובכלל, שלא נדע תופעות כאלה אבל חופים וחופשות ושוטטות, מה שאמרה טל, אלה דברים שמועדים לפורענות.
מוחמד ברכה: אני מאחל שנעבור את התקופה הזאת בשלום, שכל הנוער, הצעירים והצעירות ימצאו את הזמן והענין והדברים המרתקים, מבלי להזדקק לדברים האסורים האלה.
מוחמד ברכה: תודה רבה לכם ויום טוב לכולם.
נחמן שי: בוקר טוב לכולם, אני פותח את ישיבת הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול.
נחמן שי: יושב-ראש הוועדה מתנצל, הוא עסוק בעניין אחר, בדרך כלל הוא לא מחמיץ ישיבות, הוא ביקש שאני אחליף אותו אז אני עושה את זה בשמחה.
נחמן שי: הנושא של הישיבה הזו הוא תופעת והיקף השימוש לרעה בתרופות מרשם בקרב ילדים ונוער.
נחמן שי: אני רואה פה רשימה ארוכה של מוזמנים.
נחמן שי: יש לנו שעה לישיבה אז אני פשוט אזמין מכם התייחסויות ואחר כך נראה לאן אפשר להביא את זה.
נחמן שי: אני קצת תודרכתי עכשיו גם על ההיקף של התופעה וגם על המשמעות שלה אבל אני אשמח לשמוע מכולכם איך אתם רואים את זה ובעיקר דרכי היערכות – אם מדובר בחקיקה ואם מדובר באמצעים אחרים – שאנחנו יכולים לפעול דרך הכנסת, כי אני מבין שהדעה הרווחת היא כמובן שזה דבר שלילי שצריך להילחם בו ולמנוע אותו.
נחמן שי: יש מישהו שהיה רוצה לפתוח?
נחמן שי: אחרת אני אלך לפי סדר המוזמנים.
<מיקי אריאלי: כולם קיבלו את נייר העמדה?
<מיקי אריאלי: בת שבע, שהם יקבלו את נייר העמדה.
<מיקי אריאלי: התופעה היא תופעה ידועה, עולמית, במיוחד בארצות המערב.
<מיקי אריאלי: אנחנו מאמינים שגם בארץ אנחנו מתחילים לראות את זה ואתם תראו כמה דברים מפתיעים.
<מיקי אריאלי: בין היתר, רק שתדעו, הבוקר קיבלנו הודעה מהר הצופים, עוד בן אדם נפטר, אני לא יודע מה גילו, מהשימוש ב"נייס גיא", סמי פיצוציות, ואתם תראו מה מדאיג אותנו חוץ מה"נייס גיא" עצמו.
נחמן שי: אבל נראה לי ש"נייס גיא" זה לא תרופות מרשם.
<מיקי אריאלי: יש חומר פעיל, בדיוק, אנחנו נגיע לזה.
<מיקי אריאלי: דבר ראשון אנחנו נדבר על חומרים פעילים תרופתיים בסמי פיצוציות.
<מיקי אריאלי: זה בדיוק הסיפור, שכן יש חומר פעיל תרופתי בפנים.
<מיקי אריאלי: אנחנו נראה תרופות מרשם שמופיעות בתוך הפקודה לסמים מסוכנים, שיש מכירה, הסטה של תרופות מרשם באופן כללי, הסטה של תרופות מרשם אצל ספורטאים, ואנחנו יודעים על המקרה הזה ב"איכילוב", שילדה צעירה קיבלה חומר משתן על ידי המאמן שלה.
<מיקי אריאלי: אנחנו גם יודעים על כמויות עצומות של סטרואידים אנאבוליים וכל הסיפור הזה.
נחמן שי: למה היא קיבלה חומר משתן – כדי להרחיק את הסמים מהגוף?
<חיים מהל: להרזיה, לא?
<מיקי אריאלי: לדעתי להרזיה, להוריד במשקל.
נחמן שי: אבל יש שיטה כי הלוא זה נבחן בין היתר גם בדגימת שתן, אז אולי היא לקחה איזשהו סוג של סם ממריץ?
<מיקי אריאלי: אנחנו יודעים גם שאצל ספורטאים קיים השימוש במה שנקרא "תרופות ממריצות", אנחנו נראה את זה גם כן.
<מיקי אריאלי: האחרונים שאנחנו רואים שבאמת נורא מדאיגים אותנו זה באמת חומרים פעילים בתוך תוספי תזונה טבעיים, ויש לנו הרבה אשפוזים בארץ גם על הנושא הזה.
<מיקי אריאלי: אני לא אכנס לכל הסיפור, אני לא אציג את הסרט, אין לנו זמן.
<מיקי אריאלי: זה סרט איך עושים "נייס גיא": לוקחים את העלים האלה, שמים את זה כאן, לוקחים אציטון, לוקחים את החומר הפעיל של הקנבינואיד הסינטטי, ממיסים את זה בתוך האציטון, מרססים.
<מיקי אריאלי: למה זה חשוב לי כרגע?
<מיקי אריאלי: זה קרה עכשיו.
<מיקי אריאלי: 3.5 טון של סם "נייס גיא" נתפסו בבאר-שבע.
<מיקי אריאלי: ביקשנו שהם יבדקו את האציטון – ומה מצאו בפנים?
<מיקי אריאלי: מצאו חומר תרופתי אנטי-דכאוני עם הרבה תופעות לוואי בתוך האציטון.
<מיקי אריאלי: זה חלק מהדברים שאנחנו מתמודדים – יש כל הזמן הפתעות.
<חיים מהל: ומה ההיגיון?
<חיים מהל: למה שמים את זה?
<מיקי אריאלי: אתה יודע מה?
<מיקי אריאלי: אני מנסה לחשוב גם כן.
<מיקי אריאלי: פרמקולוגית - - -
<רוני ברקוביץ: אני אענה לך, חיים.
<רוני ברקוביץ: הדוקספין היא תרופה נגד דיכאון, תרופה נגד חרדה, אפילו תרופת מרשם בארץ.
<רוני ברקוביץ: בנוסף לדוקספין שהיה בתוך האציטון – במקרה אני פשוט דיברתי עם החוקר ואמרתי לו: למה שלא תבדקו גם את האציטון, לך תדע אם זה נקי – נמצאו שם עוד שני קנבינואידים סינטטיים.
<רוני ברקוביץ: כלומר, מה שהם עשו – כנראה הם ערבבו גם את החומר האנטי-פסיכוטי יחד עם הקנבינואידים הסינטטיים ונתנו את זה לבני נוער, כאשר לערבוב של שני החומרים יש אפקט סינרגי כך שהתופעות הרבה יותר קשות, האפקט שלו אופוריה, של תופעות הלוואי, וגם האפקט של הסכנות והאפשרות לגרום מוות.
<רוני ברקוביץ: כך שגם את הדוקספין יחד עם שני הקנבינואידים הסינטטיים הם שמו באותו מוצר בבאר-שבע.
<מיקי אריאלי: זה הסכנות.
<מיקי אריאלי: אנחנו יודעים שגם ברמב"ם השבוע, היה כתוב, שעוד ארבעה חבר'ה מאושפזים.
<מיקי אריאלי: אנחנו מתחילים לראות באמת תופעה שהיא די מדאיגה אותנו, לא רק על הקנבינואידים הסינטטיים אלא גם על השימוש של חומר פעיל תרופתי להגביר את הסיפור.
<מיקי אריאלי: את זה מצאנו גם כן בסמי פיצוציות, זה היה הנגזרת שלPCP שזה סם, דומה לסם, ויחד עם חומר פעיל תרופתי – רוני, תגיד איזה.
<רוני ברקוביץ: גם כן נומיפנסין, זה חומר שגם אתמול עלה, הוא נכנס בהכרזה מהירה.
<רוני ברקוביץ: זה סוג של סם פיצוציות, גם כן עובד על הרצפטורים של הקנביס, פשוט בריכוזים מאוד מאוד חזקים.
<רוני ברקוביץ: חומר נורא מסוכן, נורא ממכר.
<רוני ברקוביץ: החומרים הללו ממכרים.
<רוני ברקוביץ: הבעיה שחוץ מהנומיפנסין כיום הם לא רק מסתפקים בלשים חומר אחד בתוך סמי הפיצוציות אלא הם עושים ערבובים, קומבינציות של שניים-שלושה חומרים יחד עם חומרי דילול, יחד עם הלידוקאין – שזה חומר בעצמו שמשכך כאבים, שהוא גם חומר דילול, שהוא גם מגביר את הפעולה – ויחד עם החומרים שאמרנו.
<רוני ברקוביץ: כך שהסכנות גוברות ככל שהזמן עובר כי השיטות בעצם משתנות וגם החומרים נהיים הרבה יותר מסוכנים.
<מיקי אריאלי: כל הזמן הפתעות וזה בדיוק מה שאנחנו רואים כל הזמן עכשיו.
<מיקי אריאלי: אנחנו מדברים גם כן על נושא של תרופות, תרופות מרשם שמופיעות בתוך הפקודה לסמים מסוכנים.
<מיקי אריאלי: הנושא של שימוש לרעה של ריטלין, אנחנו מכירים גם בין סטודנטים וכו'.
<מיקי אריאלי: יש שימוש לרעה במכירה של דברים כאלה.
<מיקי אריאלי: לפי הרשות למלחמה בסמים, שיצאה עם הנתון הזה, דווקא בצפון היה משהו כמו 60% הזרקה.
<חיים מהל: אתה מבלבל פה.
<חיים מהל: ביחידה להחלפת מזרקים בחיפה – ש-50%-60% מהאנשים שבאים להחליף מזריקים מודיעים שמה שהם מזריקים זה ריטלין.
<מיקי אריאלי: אוקיי, זו התופעה.
<חיים מהל: זה לא 60% מהמזריקים בכלל.
<מיקי אריאלי: אוקיי, בסדר גמור.
<יחיאל שלזינגר: למה צריך למכור ריטלין באופן מחתרתי, הרי כל אחד כמעט - - -
<חיים מהל: הם משיגים את זה לא באופן מחתרתי, הם לוקחים את זה מהילדים שלהם.
<יחיאל שלזינגר: הם קונים.
<דודו פפו: הם קונים בשוק שחור, הם לא יקבלו את זה במרשם.
<חיים מהל: בשוק שחור.
נחמן שי: הם לא יקבלו את זה במרשם?
<דודו פפו: צריך לעבור בדיקה.
<דודו פפו: אחרת זה הרבה יותר זול במרשם.
<חיים מהל: זה אפקט כמו של קוקאין, רק צריך לדעת.
<חיים מהל: הוא מרגיש כאילו הוא לקח קוקאין לזמן קצר.
<מיקי אריאלי: יושב לצדי פרופ' שלזינגר, ראש אגף הילדים של "שערי הצדק".
<מיקי אריאלי: במקרה הזה זה היה 1,000 בקבוקים של נרקוטיקה נגד כאבים, מישהו שהתחזה לנכה צה"ל.
<מיקי אריאלי: תאמין לי, אני מאמין שב"שערי צדק" אין 1,000 בקבוקים של אוקסיקונטין סירופ.
<מיקי אריאלי: את זה ממצאנו במרתף של נכה צה"ל למכירה.
<מיקי אריאלי: זאת אומרת שיש באמת גישה.
נחמן שי: זאת אומרת, מסתייעים בתרופות מרשם כדי לחזק, לגוון, להוסיף לסמים כאלה?
<מיקי אריאלי: בדיוק כך.
<מיקי אריאלי: הלהיט החדש, המעבדה - - -
נחמן שי: וזה עושה כל מיני אפקטים?
<רוני ברקוביץ: זה עוזר, זה מגביר את האפקט וזה נגיש.
<מיקי אריאלי: זה מגביר את האפקט וכל הסיפור.
<ענת פליישמן: האוקסיקונטין זה אופיואיד, זה איזשהו תחליף להרואין.
<ענת פליישמן: אתה לא מוצא הרואין?
<ענת פליישמן: – אוקיסקונטין טוב באותה מידה.
<מיקי אריאלי: זה אופיואיד, נכון, בדיוק.
<מיקי אריאלי: אני אומר, זה הלהיט החדש שמצאנו.
<מיקי אריאלי: זה היה כאילו ויאגרה בתוך מעבדה של סטרואידים אנאבוליים, אבל בתוך האין-אונות הזה גם כן היה ריטלין.
<דודו פפו: צריך להתרכז.
<מיקי אריאלי: זו דוגמה קלאסית שבן אדם תמים קונה משהו כאילו לאין-אונות, הוא חושב שזה משהו דומה לוויאגרה והוא מקבל באמת סם.
נחמן שי: אבל הוא יודע מה הוא קונה.
נחמן שי: הוא לא סתם מקבל את זה, הוא יודע מה הוא קונה.
נחמן שי: אני מניח שהוא לא במקרה בא לקנות.
<דודו פפו: הוא לא מודע לכך אבל שיש בזה ריטלין.
<מיקי אריאלי: הוא לא מודע לכך.
נחמן שי: הוא לא מודע?
<דודו פפו: הוא חושב שהוא לוקח "סופרמן" טבעי.
<מיקי אריאלי: לא, הוא לא.
נחמן שי: הוא חושב שהוא קנה "סופרמן"?
<דודו פפו: שזה מוגדר כתכשיר טבעי, במירכאות.
נחמן שי: לאין-אונות.
<מיקי אריאלי: כן, לאין-אונות.
<מיקי אריאלי: אם לבן אדם יש לחץ דם גבוה או יש לו בעיות קרדיווסקולריות והוא מקבל דבר כזה, באמת יכולה להיות בעיה בריאותית.
<מיקי אריאלי: אנחנו רוצים בוועדה החדשה שלנו לדבר על נושא של טרמדול, שהיא גם כן נגד כאבים, דמוי אופיואיד, עובד על רצפטורים.
<מיקי אריאלי: באנגליה כנראה הכניסו את זה לתוך הפקודה לסמים מסוכנים, היום בעזה, לפי הספרות המקצועית, זו תרופה מספר אחד בשימוש לרעה.
<מיקי אריאלי: אנחנו תפסנו משהו כמו 10,000 כדורים על חוף הים שנפלטו, אנחנו לא יודעים מאיפה, כנראה מכיוון עזה, אבל אנחנו יודעים גם בארץ על שימוש לרעה של טרמדול.
<מיקי אריאלי: הנושא השני שאנחנו נורא מודאגים ואנחנו רוצים להציגו בפני הוועדה זה הנושא של קטמין.
<מיקי אריאלי: קטמין, אנחנו יודעים, זה גם הרבה בשימוש וטרינרי.
<מיקי אריאלי: זה בעצם חומר הרדמה.
<רוני ברקוביץ: זה חומר הרדמה וטרינרי, גם לסוסים, גם לבעלי חיים, הוא בינתיים לא בפקודת הסמים בארץ ויש בו שימוש לרעה בין היתר גם בתור סם אונס וחומרים אחרים.
<ענת פליישמן: הוא גם גורם להזיות, זה ידוע כחומר הלוצינוגן, לכן הוא רק מרפואה.
נחמן שי: אני רוצה להבין מה קורה, אדם מקבל מרשם לתרופה הזאת – איך היא נקראת?
<חיים מהל: לקטמין הוא לא יכול לקבל מרשם, הוא צריך ללכת ולגנוב אצל הווטרינר.
<מיקי אריאלי: נכון, בדיוק.
נחמן שי: זה אצל הווטרינר בכלל.
<חיים מהל: אצל הווטרינר יש בקבוק ענקי כזה ואם תחסר כוס אחת הוא לא ישים לב.
<מיקי אריאלי: אף אחד לא יודע.
נחמן שי: אז הוא לוקח, מקבל או שהוא גונב, לא משנה, והוא צורך את זה אחר כך?
<רוני ברקוביץ: או שהוא צורך או שהוא מוסיף.
<רוני ברקוביץ: יכולה להיות צריכה עצמית, שזה גורם לאותן תופעות כמו של הרואין, קוקאין, אפקט של אופוריה, או שפשוט מכניסים – זו אפשרות, גם בחו"ל – לתוך משקה של נשים שזה מדכא עכבות ואי אפשר לזהות אותו.
<מיקי אריאלי: לפי המידע המודיעיני שלנו אנחנו כן שומעים הרבה על שימוש לרעה במיוחד מהחלק הווטרינרי, שיש באמת הסטה, זה נורא מדאיג אותנו.
<מיקי אריאלי: כאן אפשר לראות כמה באמת קל מאוד לקבל תרופות מרשם.
<מיקי אריאלי: כאן זו התחנה המרכזית בתל אביב, באזור הזרים, יש מכולת, כמו שאתם רואים – ממוקסיפן עד סטרואידים, משחה סטרואידית, כל זה נמכר יחד עם הסיגריות והשאר.
נחמן שי: מה רע במוקסיפן?
<מיקי אריאלי: אם ילד בן 19 מוכר לכל בן אדם שנכנס - - -
<דודו פפו: זה לא בית מרקחת.
<מיקי אריאלי: זו רשת בתי מרקחת בלתי חוקית.
<יחיאל שלזינגר: זה פשוט סמן לזה שכל אחד יכול להשיג מה שהוא רוצה.
<מיקי אריאלי: בדיוק, זה הרעיון.
<יחיאל שלזינגר: סתם אנטיביוטיקה פשוטה.
נחמן שי: זה מוקסיפן אמיתי?
<רוני ברקוביץ: כן, אמיתי.
נחמן שי: אבל זה רק מראה על ג'ונגל - - -
<יחיאל שלזינגר: איך הוא השיג את זה, זה גנוב?
<מיקי אריאלי: זה מוברח, הרוב הוברח מחו"ל.
<מיקי אריאלי: זה לדוגמה – בתחנה מרכזית תל אביב, קומה שניה או שלישית אני חושב, זו הקומה הפיליפינית – היה ישראלי מעורב עם פיליפיני שהיה להם change, בתוך ה- change היו כל התרופות האלה, כולל תרופות נגד הריון וגם תרופות אנטיביוטיות וכל מי דברים כאלה.
<מיקי אריאלי: היה מעורב גם במסחר ישראלי, בחלק מהסיפור הזה, גם רופא ישראלי שכתב מרשמים לא חוקיים.
<מיקי אריאלי: זה היה בא דרך הדואר, כמו אסיוול, את זה תפסנו כרגע במבצע שלנו, זה החל מהבנזוגיאזפינים, מאותה משפחה.
<מיקי אריאלי: זה חומר נגד נרקולפסיה, חומר ממריץ, הוא לא בתוך הפקודה, הוא דמוי אמפטמין, דמוי ממריץ כזה.
<חיים מהל: אמרו שזה טוב לגמילה מחשיש.
<מיקי אריאלי: אני רואה שזאת הסיבה שהוא הזמין כמות מסחרית.
<מיקי אריאלי: אבל זה בכל מקרה הגיע דרך הדואר, כמות גדולה מאוד בדואר הגיעה ככה, חופשי, זה נתפס על ידינו.
<מיקי אריאלי: הבעיה העיקרית שלנו – שאנחנו רוצים באמת להסתכל עליה כאן מהר מאוד – היא הנושא של ספורטאים, הנושא של הורמון גדילה, שמגיע מבתי מרקחת לאנשים שמשתמשים לרעה.
<מיקי אריאלי: רוני?
<רוני ברקוביץ: בכלל כל הנושא של הורמוני גדילה וסטרואידים – בהורמוני גדילה משתמשים לילדים נמוכים על מנת שיגבהו.
<רוני ברקוביץ: בהורמון הגדילה יש שימוש לרעה בקרב בודי-בילדרים כי הוא גורם להגברה של המסה של השרירים וישנו סחר מאוד גדול גם מבתי מרקחת בארץ לתוך מפתחי שרירים – אלה תרופות מרשם, אלה תרופות גם מאוד מאוד יקרות – שקונים את הורמוני הגדילה ומוכרים אותם בצורה לא חוקית.
<רוני ברקוביץ: אנשים גם נפגעו.
<רוני ברקוביץ: וגם, כמו שדיברנו קודם על הסטרואידים, יש 10 סוגי של סטרואידים, בזריקות, בכדורים, עם תרופות מרשם שנמכרים מבתי מרקחת או שמוברחים מחוץ לארץ.
<רוני ברקוביץ: יש להם סחר נרחב מאוד מאוד גדול בארץ.
<רוני ברקוביץ: אלה חומרים בעצם עם המון תופעות לוואי גם, התקפי לב, יכולים לגרום אף למוות.
<מיקי אריאלי: זה נמכר מבית מרקחת לבן אדם, רופאים כתבו את המרשמים.
<מיקי אריאלי: בדרך כלל זה 4 עד 10 אמפולות לחודש לבן אדם גדול – עד 90 אמפולות יצאו לחודש לבן אדם מבוגר על ידי רופא שידע שהוא לא צריך את זה לשום סיבה וזה היה למסחר.
<מיקי אריאלי: כדי שלא נגיד שיש לנו יחסים רעים עם איראן – זה טסטוסטרון סטרואידים אנאבוליים, כמות גדולה מאוד שנתפסה מאיראן.
<מיקי אריאלי: אנחנו בסופו של דבר מצאנו את אותם סטרואידים בתוך עמותת נוער באזור מזרח ירושלים, זה מדאיג אותנו.
נחמן שי: מרעילים אותם, התחילה המתקפה הכימית.