GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיקי רייטר: בדיקות אקראיות שלא קשורות בכלל לנהיגה באותו רגע.
נסים זאב: ואיזה סוג?
לאה רקובר: נשיפה.
מיקי רייטר: קודם כל – את נושא השאיפה, וזה בהחלט משמעותי.
מיקי רייטר: זה בדיוק אותו דבר כמו אלכוהול.
דנית עזריה: זה לא אותו דבר, כי באלכוהול אנחנו מעמידים לדין ובסמים – אני הסברתי קודם את הבעייתיות המשפטית.
נסים זאב: על איזה סוג בדיקה אדוני מדבר?
מיקי רייטר: אני מדבר על בדיקת שתן...
נסים זאב: אתה עוצר אדם באמצע הרחוב ואתה אומר לו: "אני רוצה שתעשה בדיקת שתן?
נסים זאב: " תענה לי.
מיקי רייטר: אם לי תהיה תחושה ואני מדבר על פלח אוכלוסיה ועל סוג התנהגות מסוגים מסויימים, ואפשר להדריך אנשים, כי הדברים לא נראים לחלוטין תמימים.
מיקי רייטר: כן, אני יכול לומר לו להתלוות אליי ולתת לי בדיקת שתן.
נסים זאב: רק אם הוא חשוד.
נסים זאב: אתה לא יכול לעצור בן אדם – עם כל הכבוד, לומר לו – תשמע, אני רוצה עכשיו שתעשה בדיקת שתן רק בגלל שאני במבצע מסויים.
נסים זאב: אתה הבנת אותי אדוני?
נסים זאב: מה שהגברת אמרה קודם, היא אמרה – אכן, אם יש חשוד כזה, השוטר רשאי לדרוש, וזה סביר ומתקבל.
מיקי רייטר: זה גם לא מגלה דום דבר.
מיקי רייטר: זה רק מראה אם יש שרידי סם בשתן.
מיקי רייטר: יכול להיות שהוא השתמש לפני שבועיים, ועכשיו כשהוא נוהג הוא לא תחת השפעה בכלל.
נסים זאב: אבל הוא כבר חשוד.
נסים זאב: זאת אומרת – תסלח לי.
נסים זאב: עצם הדבר שיש ממצאים, מבחינתי הוא חשוד שגם בשבועיים האלה הוא נהג.
נסים זאב: הוא לא השבית לראות עד שהגוף שלו לגמרי יתנקה.
נסים זאב: אם יש בידי מימצאים הוא כבר נראה חשוד.
מיקי רייטר: אני רק רוצה להעיר הערה בסיכום הדברים פה, וזה עלה מספר פעמים.
מיקי רייטר: אנחנו יודעים שבארצות אחרות זה משמש כגורם מניעתי מדרגה ראשונה.
מיקי רייטר: כל מה שאנחנו צריכים זה בסך הכל שאנשים יידעו שהאפשרות הזו קיימת על הכביש, וזה כשלעצמו ימנע כמו הקמפיין המצליח "אם שותים לא נוהגים", זה יימנע מאנשים לעשות שימוש, כי הם יירתעו מלעשות שימוש מחשש לאבד את רישיון הנהיגה.
מיקי רייטר: אבל זה לתוי בועדה הזאת, לא בנו היום.
מיקי רייטר: והרעיון עלה פה ועלה פה, וכלום לא נעשה.
נסים זאב: אבל תסלח לי אדוני הנכבד.
נסים זאב: אם יש כל כך אדיר משטרתי שיכול לעשות ביקורי פתע...
לאה ברוק: לא יכול, אין לו בחוק.
לאה ברוק: החוק לא מאפשר לעשות בדיקות אקראיות.
נסים זאב: רגע, תסלחי לי.
נסים זאב: מאפשר אם הוא חשוד.
נסים זאב: אבל תתני לי רק להסביר את עצמי לרגע, ואני חושב שמבחינתי זו עמדה ריאלית יותר, מציאותית יותר.
נסים זאב: אם אני עושה בדיקות פתע ואני רואה אנשים שבאמת לא עולה על דעתי שהם משתמשים בסמים, ויש לי חשוד מסויים, מן הראוי שמאותו החשוד אני אבקש ממנו ואדרוש ממנו.
נסים זאב: אבל אני לא יכול לעשות בדיקות בגלל בדיקת הפתע הזאת, לדרוש, אתה יודע איך זה הולך במדגמים, כל עשירי צריך לעשות אצלנו את הבדיקה.
מיקי רייטר: ייתכן שאני טועה, והמחוקקים יתקנו אותי פה.
דנית עזריה: אני חושבת שאתה טועה.
נסים זאב: כי זה לא מדגמי.
דנית עזריה: בהצעת החוק הועלתה, אנחנו בכלל לא הכנסנו את הנושא של בדיקה מדגמית אקראית שלש שתן מסיבה אחת פשוטה.
דנית עזריה: בדיקה של להעביר משוב למציאת אלכוהול בדם זה משהו שלא לוקח הרבה זמן מאותו אדם וגם לא פוגע בכבודו.
דנית עזריה: לעומת זאת בדיקת שתן, מעבר לפגיעה של אותו אדם באמצע הרחוב ליטול ממנו את השתן, הבעייתיות היא שהתוצאות לא ניתנות באופן מיידי, אז למה שאני אעקב אדם לביצוע בדיקה כזאת, אם אין לי תוצאות מידיות?
מיקי רייטר: יש בדיקות עם תוצאות מיידיות.
נסים זאב: כמו בדיקת סוכר.
דנית עזריה: אז אני לא מכירה את הבדיקה הזאת.
דנית עזריה: אני מבחינת המהימנות שלה שואלת, אם היא קבילה בבית משפט.
דנית עזריה: כי הבדיקה היום של שאיפה למציאת אלכוהול בדם קבילה לבית המשפט.
דנית עזריה: אם הבדיקה שמדברים עליה לא קבילה לבית המשפט, אז היא לא נותנת כלום.
מיקי רייטר: סליחה, מכל הדאגה שלנו, זה לא החיפוש להעניש.
דנית עזריה: אם אין סנקציה בעקבות הבדיקה הזאת, אז זה לא מניעתי.
דנית עזריה: עיקבת אותם, נטלת שתן, אבל אם זה לא קביל בבית משפט אז אין פה סנקציה.
דנית עזריה: צריך לבדוק את המהימנות של המכשירים האלה.
דנית עזריה: אנחנו נשמח לבדוק את זה.
נסים זאב: לסיום הדיון, אם יש למישהו משהו להוסיף לסיכום הדיון משהו להוסיף, אני אשמח לשמוע.
אורי אסטליין: כן, אני רוצה להרגשה הטובה.
נסים זאב: כן אדוני.
אורי אסטליין: הרשות למלחמה בסמים יחד עם אוניברסיטת באר שבע, מקיימות כל שנה ניסוי לבדיקת אפשרות של השפעת מריחואנה על הנהיגה.
אורי אסטליין: זה ניסוי שנערך, אני אומר את זה ככה בזהירות, על ידי מתן מריחואנה עם טי.
אורי אסטליין: אס.אי.
אורי אסטליין: נמוך לסטודנטים שנבדקו והסכימו עם סימולטור.
אורי אסטליין: אני מקווה שעוד מספר חודשים מועט תהיה לנו תשובה אם בכלל, אבל הצעד הראשון נעשה וזה מה שחשוב.
עדה וינר: השפעה של הסם על הנהיגה?
לאה רקובר: מה, לא נעשו בעולם כאלה בדיקות?
אורי אסטליין: יש, יש.
אורי אסטליין: אבל יש לנהגים התנהגות מפצה וזה מאוד חשוב, משום שישנה ירידה בקורדינציה של יד-עין-מוטוריקה וכדומה.
אורי אסטליין: אז אנשים שנמצאים תחת השפעה של סם מפצים בסוג כזה של נהיגה שלוקח פחות סיכון.
אורי אסטליין: ולכן ההשפעה היא כמובן ישנה, אבל זה לא בהכרח עם אותו גורם של סיכון.
אורי אסטליין: חלק מהאנשים לא שמים לב לזה, בוודאי שזה לא מוסיף.
נסים זאב: אז אני רק מסכם בכמה מילים: הועדה קוראת למערכת המשפט ולשופטים ליישם את הסנקציה הנקובה בסעיף 37א ו37א1 ולשלול רישיון נהיגה למי שהורשע בעבירות של סמים.
נסים זאב: לא ייתכן שמבין אלפי אנשים שהורשעו בעבירות סמים, רק בודדים נשלל מהם רישיון הנהיגה.
נסים זאב: אני מודה לכולם, ויש לי שני רעיונות שאני חושב ליישם אותם כתוצאה מהדיונים האלה, ונביא אולי כהצעת חוק אולי יחד עם איום.
איוב קרא: אנחנו מעלים היום דיון בנושא של סחר בסמים באמצעות האינטרנט, שכל ההשתכללות הזאת בתקופה האחרונה ובשנים האחרונות מדאיגה אותי מאוד באופן אישי כיו"ר הועדה.
איוב קרא: אני חושב שאין בושה ואין כבר שום דרך למצוא לקונות כדי להבעיר את נגע הסמים ואני באופן אישי רוצה לדון בזה, כיצד אפשר למזער את הנזק פה, איך אפשר להביא למצב שהדבר הזה לא יהיה.
איוב קרא: אולי תיתן לנו סקירה קצרה, מה אתם יודעים, איך אתם יודעים, מה ניסיתם לעשות.
איתן גורני: אני יכול רק לומר שבסך הכל רוב המידע והחומר שיש לנו הוא דווקא ממקורות של משטרת ישראל, שמשטרת ישראל תגיד את מה שהיא יודעת.
איתן גורני: אבל אנחנו יודעים שכמו שאפשר לקנות הרבה דברים באינטרנט, אינטרנט כולנו יודעים שזה עולם בפני עצמו, עולם גדול ויש בו הכל, יש בו מידע, יש בו חילופי סחורות וקניות ואפשר לקנות תקליטים ומוסיקה, כמו כל שאר הדברים אפשר לקנות גם סמים באמצעות האינטרנט.
איתן גורני: גם יש איזה שהוא פיקוח או צריך להיות פיקוח על דברי דואר שנכנסים, הרבה פעמים בתוך דברי דואר אתה מוצא שבתוך דבר דואר מכניסים קצת סמים, אבל לא מדובר פה על כמויות גדולות, בחבילות ובדברים אחרים אפשר להעביר כמויות יותר גדולות.
איתן גורני: כאן בדרך כלל כשמדובר על מה שמדברים כאן, מדובר על כמויות יותר קטנות, כמויות לצריכה אישית.
איתן גורני: בן אדם קונה, שולחים לו כמו ששולחים לבן שלי שהוא קונה תקליט בחוץ-לארץ, אז אותו דבר שולחים לו את הדיסק הזה וזה בא לתוך תיבת הדואר בבית.
איתן גורני: אותו הדבר במקום להכניס דיסק אתה יכול בפנים להכניס קצת חשיש, קצת מריחואנה, קצת אקסטזי, וזה יגיע הביתה בדואר.
איתן גורני: במידה שזה מבוקר בדרך על-ידי אותם גופים שתפקידם והיכולות שלהם לבקר, שיתפסו את זה, אבל גם הגופים האלה לא יכולים מאה אחוז, אבל תפקידנו ותפקידה של הרשות ואנחנו די עושים את זה יחד עם הגופים האחרים, לעודד עד כמה שאפשר יותר שיהיה פיקוח ואנשים יסתכלו וידעו ולצורך זה יש גם פיקוח שוטף על חומר שנכנס, על חבילות ודברים כאלה וגם יש מודיעין ואנשי המודיעין גם של המכס וגם של המשטרה יגידו את דבריהם.
איוב קרא: המשרד לבטחון פנים, המשטרה, תעדכנו אותנו, תשכילו אותנו, אני בוא הארץ בנושא הזה.
יפעת שטיינברגר: קודם כל ככלל התופעה הזאת של מכירת סמים ברשת האינטרנט מוכרת בעולם כמו גם בארץ באמצעות אתרים, קבוצות דיון, פורומים, צ'טים, כל האופציות שאפשריות באינטרנט.
יפעת שטיינברגר: גם בארץ קיימת מכירת סמים באינטרנט כשהסוחר והקונים הם משתמשים בכינויים, שמות קוד וכו' כדי להסתיר את הזהות, לא כל התקשורת היא גלויה שאנחנו יכולים ככה סתם בגלישה באינטרנט לעלות על כל הדברים האלה, צריך אמצעים נוספים.
איוב קרא: מה שאת אומרת שבמקום הכספומטים עכשיו מופעלים אותם אתרי אינטרנט?
יפעת שטיינברגר: באופן עקרוני מה שאני רוצה להגיד, שתחום הסחר בסמים, אתה כבר מכיר אותו טוב, הוא מאוד רחב ומאוד מורכב.
יפעת שטיינברגר: מתוך כל המכלול הזה של הסחר בסמים הנושא של האינטרנט, של מכירה דרך האינטרנט, זה יחסית זניח.
יפעת שטיינברגר: גם בגלל שמדובר על כמויות יותר קטנות, מדובר על משתמשים בודדים, זה לא תופעה רחבת היקף לפי הערכה שלנו, זה קיים, וכמו שאתה יודע המשטרה מטפלת בנושא הסחר בסמים.
יפעת שטיינברגר: אז קודם כל מה שאני רוצה להדגיש, שאנחנו לא רואים שזאת תופעה מאוד רחבת היקף, זה קיים, זה מדאיג, זה מטריד, זה עוד נושא שאנחנו עוקבים אחריו, זה עוד נושא שאנחנו מנסים לטפל בו ובעקבות הישיבה הזאת אנחנו נחדד את תשומת ליבן של יחידות המשטרה, אם נקבל פה חומר עם אתרים וכו', אנחנו נפיץ את זה ליחידות כדי עוד פעם לחדד את תשומת הלב שלהן שישימו לב גם לפן הזה.
איוב קרא: באחוזים, כנסי למספרים או לאחוזים.
יפעת שטיינברגר: באחוזים זניחים מאוד.
יפעת שטיינברגר: אין לי נתונים על זה כי הנתונים הם שמאה אחוז לא דרך האינטרנט לפי הנתונים שלנו, אבל אנחנו יודעים שזה קיים והיו פרשיות, היו מספר פרשיות.
איוב קרא: אבל מדובר בעיקר בצעירים, נכון?
יפעת שטיינברגר: מדובר בעיקר בצעירים אבל לא רק.
איוב קרא: איזה גילאים בדרך כלל?
יפעת שטיינברגר: צעירים זה קטינים, אבל עוד פעם, זה לא תופעה שאני יכולה לתת עליה נתונים.
יפעת שטיינברגר: אין עליה נתונים ומדובר עדיין בהיקפים מאוד, גם אלה שסוחרים בסמים דרך האינטרנט הם מאוד נזהרים, הם לא מוכרים ככה סתם לכל מי שפונה אליהם, הם בודקים, הם פוחדים מהמשטרה, באופן עקרוני גם הם מעדיפים את הדרך הפיזית.
איוב קרא: אני ידוע שאתמול הזמנו מאחד האתרים שמציעים את הסמים ואת המוצרים ולא נענינו, הם אפילו לא חזרו עם תשובה.
יפעת שטיינברגר: אני לא יודעת אם זה כצעקתה.
יפעת שטיינברגר: זאת אומרת הסחר בסמים הוא כל כך בעייתי, הוא כל כך מורכב, מה שאנחנו כן מטפלים ומכירים, זה זניח.
איתן גורני: יש גם אתרים בחוץ-לארץ.
יפעת שטיינברגר: כן, זאת בדיוק הבעיה, כמו שאתה אמרת, אני לא חוזרת, האינטרנט זה משהו גלובלי.
איתן גורני: את זה הראו לנו דווקא אצלכם דוגמאות של דברים כאלה.
יפעת שטיינברגר: בדרך כלל אין אתרים למכירה, בדרך כלל יש אתרים שיש דרכם לינקים לכל מיני קישורים שאפשר לקנות כל מיני דברים שבדרך כלל מה שהם מוכרים זה פחות הסמים הקונבנציונאליים, זה יותר או החומרים החוקיים, הפסאדו חוקיים האלה, או כל מיני זרעים של קנביס למשל לגידול, שזה דרך אתרים בחוץ-לארץ.
איוב קרא: מה זאת אומרת דרך אתרים בחוץ-לארץ, זאת אומרת הם יכולים לשלוח מחוץ-לארץ לפה, אני מבקש מהמכס להתייחס.
יפעת שטיינברגר: כן, האינטרנט הוא בינלאומי, ישראל פה היא לא רלוונטית, זה פרוס על כל העולם.
זאב ציגלברג: אני לא רוצה לחזור על מה שאמרו הרשות למלחמה בסמים והמשטרה, אבל בגדול ברור שהאינטרנט זה עולם ומלואו ואין אפשרות לעקוב אחרי כל מה שקורה באינטרנט.
איוב קרא: אני רוצה לשאול את המשטרה, זרעי הקנביס הם אסורים, נכון?
יפעת שטיינברגר: בטח.
קריאה: אם הם לא זרעים מעוקרים.
זאב ציגלברג: אבל בכל מקרה ברור שאין לנו שום אפשרות לעקוב אחרי מה שקורה באינטרנט, הבאתי איתי היום את יובל שהוא ראש מדור מבצעים אצלנו והוא איש המחקר שלנו והוא קצת יפרט, אבל אנחנו כמובן מתעסקים במחקר, אנחנו הוצאנו למדורים שלנו סקירות בנושא אתרי אינטרנט והזמנות כל מיני חומרים באינטרנט, שזה בעיקר חומרים שהם לא בדיוק סמים אבל יש להם השפעה כשל סמים.
איוב קרא: אבל בפועל אתם גיליתם בחבילות האלה שאתם תופסים שהם נעשו דרך האינטרנט?
זאב ציגלברג: היו תפיסות ויובל יפרט.
יובל פלד: אנחנו נתקלנו בתופעה הזאת בפעם הראשונה בשנת 2001, בוצע יבוא שעבר דרך סניף דואר, מאתר אינטרנט בשם אתנופלנט, הערך של היבוא היה מאות דולרים ובדיעבד הסתבר שגם נעשה שם שימוש שלא כדין בכרטיס אשראי כדי לבצע את היבוא הזה.
יובל פלד: היבוא הזה הכיל הרבה מאוד סוגים של חומרים אורגניים, כל מיני סוגים של תרופות שמניות שמשתמשים בהם בתרבויות בדרום אמריקה ובאפריקה, ואני זוכר בעיקר פטריה שמכילה צילוצין או פסילוצידין שזה סם הזייתי, היה שם עוד כל מיני נבגים של עוד פטריות אחרות וחומר צמחי שגורם להזיות ואובדן קשר עם המציאות.
יובל פלד: אז בפעם הראשונה נתקלנו בזה, עשינו עבודה באינטרנט ואיתרנו אתרים שמתעסקים בחומרים האלה, בין היתר דרך קישוריות מאתר מאוד גדול שנקרא אירואי, שהוא מין לקסיקון לנשוא הסמים בכלל והוא באינטרנט ואינפורמציה שנגישה לכולם והוא מגדיר את סוגי הצמחים והתרופות וההשפעות ושולח אותך לכל מיני פורומים שבהם אנשים מתארים את החוויות שלהם ואיך להשתמש ואם כן צריך בייביסיטר או לא צריך בייביסיטר ועוד.
יובל פלד: מבחינת העבודה, זאב הזכיר את הכלבים, חשוב להגיד שמעבר לעבודה שמבוצעת על-ידי מדור הכלבנים יש גם עבודה של מבצעים מהמדור בלי כלבנים.
איוב קרא: הכלבים מומחים לתפיסה?
יובל פלד: זרעי קנביס כן.
איוב קרא: לא, לפטריות שדיברת עליהן.
יובל פלד: הפטריות שנתפסו לא נתפסו על-ידי כלבים, למרות שאם יש בית עסק שמוכר את החומרים האלה, הרי יש ענין של טביעת ריח, הריח עובר, הכלבים מזהים את זה.
יובל פלד: נתקלנו בקקטוסים מתרבויות דרום אמריקאיות, שזה מגיע כמו כוכבים מיובשים כאלה שגם איתם אתה צריך לבצע איזה שהוא תהליך כדי למצות מהם את החומר הפעיל.
יובל פלד: אז חלק מהחומרים האלה בהחלט כלבים יזהו בקלות, גם בגלל טביעת ריח או בגלל שהם אומנו לזה, וחלק מהתפיסות שהיו לנו היו תפיסות שהחוקרים שלנו הרגישו מכל מיני טעמים של סימנים מחשידים שמשהו פה לא בסדר, בדקו את החבילה וגילו.
גליה שחם: זה דוגמה לכמה העבודה שלנו קשה.
גליה שחם: מה שעושה האינטרנט, קודם כל ההתמודדות שלנו עד היום עם האינטרנט כמקור מידע לא אמין לגבי סמים, לא אמין לגבי סכנות שבסמים, נזקים, אני לא יודעת על תלמידים או בני נוער שמשתמשים, אני חושבת שתלמידים שמשתמשים בסמים יש להם כל מיני דרכים להגיע ויכול להיות שהאינטרנט זו גם דרך, אבל זה רק אומר כמה אנחנו צריכים להיות מעודכנים ולהיות רלוונטיים וכשאנחנו מדברים עם בני הנוער צריכים לדעת מה קורה.
גליה שחם: זה אחת הסיבות שאני פה היום, כדי לשמוע את האינפורמציה, כי הילדים יודעים את הדברים האלה הרבה לפני המבוגרים, הם גם משתמשים באינטרנט יותר מרוב המבוגרים והחלק שלנו, אנחנו עם הנושא של האינטרנט כבר מתמודדים כמה שנים, לפחות חמש שנים עם כל הנושא של סמים ואינטרנט אבל יותר בחלק של מאות אלפי אתרים שהם תעמולה בעד שימוש בסמים ושהם הרבה יותר חזקים מכל תעמולה שהרשות למלחמה בסמים ואנחנו כל הסברה או כל חינוך שאנחנו עושים והחלק שילד יושב עם המחשב וההורים שלו חושבים שזה נהדר שהילד מתעסק במחשב, הוא יכול לקבל משם חינוך גרוע.
גליה שחם: בנושא של סמים ואינטרנט אנחנו עוסקים בכל תוכניות המניעה שלנו ביחד עם הרשות למלחמה בסמים ויש את עמרי פריש מהרשות למלחמה בסמים שממש בנה הרצאה ומצגת מאוד מעניינת בנושא הזה שאני חושבת שהרבה אנשים כבר נחשפו אליה, על כמה ההשפעה של האינטרנט על עמדות היא משמעותית.
גליה שחם: אבל אני ממש מצטרפת לדברים שאתה אמרת בהתחלה, שאין בושה, אין כבר בכלל גבולות, הכל פתוח והאינטרנט כמה שיש בו דברים נהדרים, כי זה פותח את העולם ואת האפשרות להגיע לכל מקום, הוא גם חושף הרבה דברים שיכולים להיות להם השפעות שליליות.
יובל פלד: אני חייב להפריע לך לרגע, כשעשיתי את הסקירה הזאת על סמים ואינטרנט אז נכנסתי לפורומים של עלה ירוק וזה מדהים, כמויות, איכויות, תערובות, השפעות, סוגים, היה שם ילד בן 17 שהתייעץ על להשתמש באיזה שהוא סוג של פטריה ודווקא אמרו לו אל תעיז וצריך בייביסיטר ואתה תידפק ולא כדאי לך.
יובל פלד: הנגישות היא מדהימה, באתרים פורנוגרפיים אתה צריך להצהיר שאתה מעל גיל 21, פה גם את זה אין, גם ילד בן 12 יכול להיכנס לפורום הזה.
איוב קרא: אז איך אנחנו מונעים את זה מקטינים?
גליה שחם: אני אגיד לך מה אנחנו עושים, כי אני אומרת, יש את החלק של הסחר, אבל יש את החלק שהוא חוקי של הכניסה לאתרים וקבלת ההשפעה שיש לזה.
גליה שחם: אנחנו מנסים לחשוף את הילדים לצריכה נכונה של אינטרנט, ולהזהיר אותם שלא כל דבר, יש איזה כבוד למילה הכתובה, ברגע שזה כתוב באיזה שהוא מקום כאילו זאת האמת, את החלק של הביקורתיות ולהבין, הרי הכוחות פה הם מסחריים, הרי כל אלה שמפיצים גם הריבוי הזה של אתרים הרי מישהו צריך לממן את זה, זה לא בא רק מתוך אידאלים או משהו כזה, אז ההסבר לילדים שיזהרו מזה שעובדים עליהם, כי לאנשים האלה יש מטרה למכור והם תופסים את הילדים כקורבן מהבחינה הזאת.
איוב קרא: מה האפשרות האופרטיבית לעצור את הדבר הזה?
גליה שחם: לא נראה לי שאפשר לעצור את זה, אנחנו חיים בעולם חופשי והילדים צריכים לדעת שלא כל דבר שמוצע להם זה לטובתם ואת היכולת הזאת לעשות את ההבחנה בין מה כן טוב לי ומה לא טוב לי, חינוך זה המכשיר הכי יעיל בהתמודדות הזאת.
גליה שחם: אינטרנט אי אפשר לעצור, האינפורמציה שם, אי אפשר לחסום אותה.
יובל פלד: אפרופו מסרים של חינוך, שלחו לי חברים מחוץ-לארץ מצגת על איזה גברת בת 20 ומשהו, סטודנטית באוניברסיטה שעמדה להתחתן ונהג שיכור פגע באוטו שלה ואתה מלווה אותה במצגת בעשר שקופיות האלה מחיים עם הבטחה גדולה ל-65% כוויות, 45 שניות היא בערה בתוך אוטו, בלי עין וזה שובר את הלב ואני חושב שאם אותם המסרים החינוכיים יראו את התוצאה, ואני מכיר מישהו שקיבל פלש בק מאל.
יובל פלד: אס.
יובל פלד: די והתנגד באוטובוס עם 42 שברים בלסת, אז אם יצלמו את הפנים שלו אולי מישהו יזדעזע.
גליה שחם: המערך ההסברתי פונה לכל התחומים.
זאב ציגלברג: לגבי אפשרות חוקית זאת בעיה, אי אפשר לחסום אתרים וגם אם נצליח לחסום אתרים שרשומים בארץ עדיין יש אתרים שרשומים בחוץ-לארץ ומקום העבירה נכון להיום חוקית זה איפה שנמצא השרת, אם השרת נמצא באיי קינן אז מעט מאוד אפשר לעשות.
זאב ציגלברג: מה שאפשר לעשות זה בעיקר הסברה וחינוך ואכיפה כמו שהמשטרה ואנחנו עושים ואין הבדל בין זה לבין כל יבוא סמים אחר.
גיא כהן: מה שמפריע לי בכל הדברים האלה, זה שאני לא רואה בכל הפורטלים הגדולים אזהרה משימוש בסמים, אני לא רואה פורטלים של ארגונים למניעת סמים, אני לא רואה שום דבר כזה.
גיא כהן: יש את האתר של הרשות אבל לא נכנסים לשם.
גיא כהן: אולי כדאי לשתול קישורים בפורטלים הגדולים לאתר של הרשות.
גליה שחם: אין שום אפשרות מול האינסוף אתרים, אבל בחלק גדול מהאתרים יש קישור לאתר של הרשות למלחמה בסמים ושל משרד החינוך אבל השאלה מי נכנס לשם.
יגאל לוי: יכול להיות שהחבר'ה הצעירים נכנסים דווקא לאתרים שמעניינים אותם ולא לקישוריות האלה, השאלה אם הרשות למלחמה בסמים מקימה אתרים בסגנון של אתרי סמים גם.
יגאל לוי: שבחור צעיר נכנס, שיכנס לא לאתר של הרשות למלחמה בסמים כי הוא יכנס לשם, שיכנס לאתר כמו שהוא אוהב ושם יראה מה הנזק שנגרם.
יגאל לוי: אתר של חבר'ה צעירים שמדברים בשפה שלהם, כי מי שרוצה לצרוך סמים לא נכנס לאתר של הרשות למלחמה בסמים.
גליה שחם: נעשו נסיונות כאלה כולל זה שהרשות למלחמה בסמים פיתחה לומדת מחשב שאנחנו מפיצים בבתי הספר במטרה לתת את המענה באותם אמצעים.
גליה שחם: אבל מול מאות אלפי האתרים שיש באינטרנט זה קצת בטל בשישים, זה התמודדות קשה.
יגאל לוי: מבחינת רשות הדואר, חוק הדואר אוסר על העברת סמים, מדריך הדואר שמפרסם את הכללים לציבור אוסר על העברת סמים, אמנת הדואר העולמית שישראל חתומה עליה אוסרת העברת סמים ומה שתיארו פה שיתוף הפעולה של רשות הדואר עם המכס והמשטרה אם מדובר לא בבית המיון אלא גם בקצה, וחשוב שגם המזמינים ידעו את זה שמעבר לנזקים הבריאותיים יהיה נזק גם במעמד האזרחי כי שי מעקב אחרי הדברים האלה.
יגאל לוי: מתבצעת עבודה של המשטרה והמכס ומזהים חבילות ומתחזים לעובדים ופותחים חבילות, זה נראה אולי לאנשים פרוץ ופתוח וההרגשה היא שהזמנת וזה יגיע אליך עד הבית, אז לא, יש עבודה שנעשית, אז אם מישהו לא דואג לבריאות שלו שידאג מהתפיסה של החבילה כי החבילות נפתחות.
לודמילה חלד: האוכלוסיה שצורכת הירואין וקוקאין וצריכים מנה כל שש שעות לא הולכת לחפש את זה באינטרנט, יחד עם זאת פה ושם מדווחים מטופלים שלנו שמי שמכור לקוקאין וקריסטל יש שירות הזמנה לדברים האלה דרך האינטרנט.
לודמילה חלד: יש שכבת אוכלוסיה עשירה עם אמצעים שיכולים להזמין דרך האינטרנט את הסמים, אבל הקבלה היא במגע פיזי ולא בדואר.
מוטי: אני גולש המון יחסית.
מוטי: אני חושב שהאינטרנט יצר מצב שכל מי שהוא אנטי ממסדי יוצר לעצמו מצב שהוא מצליח להביע את עצמו באינטרנט, וזה לא יעזור לאף אחד.
מוטי: כמו ששירותי ההחלפות של שירים וסרטים תופסים תאוצה למרות שזה מוגדר כלא חוקי ואין מה לעשות עם זה.
מוטי: ענקי המוסיקה בעולם הגיעו למסקנה שאין להם מה להילחם בזה, כך גם בנושא הסמים והאינטרנט.
מוטי: הדרך היחידה זה שילוב בין חינוך לאכיפה.
גיל: ניתן לבצע חסימת כניסה לאתרים ברמת כל בית.
גיל: אם זה אתרי סקס או אתרי סמים לפי שיקול דעתו של כל אחד.
גיל: הרשות למלחמה בסמים או כל גוף אחד יכול לעודד או להביא לידיעת ההורים את הכלי הזה של אפשרות חסימת אתרים כי אנשים לא מודעים לכלים האלה.
רועי: בקשר למה שנאמר לגבי עלה ירוק, אני חושב שצריך להיות שיתוף פעולה בין עלה ירוק לרשות למלחמה בסמים, כי אם אנשים מגיעים לאתרים האלה כשהם רוצים סמים, או כשהם רוצים אינפורמציה על סמים, אז שיתוף פעולה בין הגופים האלה יגרום הגעה לאנשים האלה ושם ניתן לתת את ההסבר לגבי הנזקים הנגרמים על-ידי סמים.
גיא כהן: עם עלה ירוק זה בעצם הפוך על הפוך, כי הם ירצו להראות כמה שהם בסדר וכמה שהדברים לא מזיקים, אבל הם גם ירצו להסביר מה כן טוב ומה לא טוב.
איוב קרא: נושא עלה ירוק הוא נושא שלא צריך לעלות לסדר היום, כי עוד לא הוכח שאדם שהתמכר לסמים עשה קיצור דרך לסמים הקשים אלא הוא עבר דרך הסמים הקלים לקשים ולכן אין קיצורי דרך.
איוב קרא: אני מגיש הצעת חוק שאסור לעלה ירוק לנשום במדינה הזאת, כי אין להם שום זכות לפגוע באנשים, הם פוגעים באנשים.
יפעת שטיינברגר: אם עלה ירוק היו באמת רוצים לעשות שיתוף פעולה, למשל ביום המריחואנה הבינלאומי, הם היו צריכים לאסור שימוש בסמים בזמן האירוע, הם עשו הפוך הפוך, היה יום המריחואנה הבינלאומי והיה עישון.
גליה שחם: לדעתי הבעיה היא האווירה הציבורית וזה בא לידי ביטוי פה.
גליה שחם: החלק הזה שאנחנו מדברים על פעילות לא חוקית, שימוש בסמים מחוץ לחוק כאילו שכחנו מזה, מדברים על אולי ככה כן ואולי ככה לא ואני חושבת שהאמירה צריכה להיות מאוד ברורה, לפחות מצד כל אלה שאחראים על הנוער.
איוב קרא: הועדה קוראת למשרד החינוך להגביר את נושא ההסברה והמניעה במסגרת התוכנית החדשה והתוכניות הישנות על מנת להביא למודעות של התופעה של סחר בסמים דרך האינטרנט.
איוב קרא: הועדה קוראת לראשי המכס להגביר את המלחמה בסוגיית הסחר והטיפול במשלוחים דרך האינטרנט.
איוב קרא: הועדה קוראת לועד ההורים הארצי לקיים ישיבה בנושא הזה על מנת שתהיה מודעת רבה יותר של ההורים לסוגיה רגישה וחשובה זו.
מוזמנים: ראול רודריגז - יועץ רפואי בחברת נשיונל פרידם יגאל אורן - מנכ"ל, נשיונל פרידם אבי בסר - מנכ"ל, נשיונל פרידם רוני סנדלר - מומחה גמילה, נשיונל פרידם אוסנת שמש שור - מומחית גמילה, נשיונל פרידם אסנת שפרן - מומחית גמילה נאוה ענבר - מנהלת מחלקת הסברה, האגודה למלחמה בסרטן מאיה פלדבלום - רכזת הסברה, האגודה למלחמה בסרטן יאיר עמיקם - סמנכ"ל, משרד הבריאות חנה פלג - מרכזת קידום בריאות, משרד הבריאות עירית לבנה - הממונה על חינוך לבריאות, משרד החינוך ברוך שליו - מזכ"ל העמותה למלחמה בעישון רונן עירקי - שדרן רדיו ישראל במיאמי עדינה מאיר - נגמלת
קצרנית: יום ללא עישון בישראל
איוב קרא: שלום לכל האנשים שטרחו ובאו לישיבה.
איוב קרא: היום אנחנו מציינים את יום העישון הבינלאומי.
איוב קרא: כידוע לכם, מדי שנה מתים מאות אלפים, אם לא מיליונים כתוצאה מעישון.
איוב קרא: בישראל על פי הדיווחים של האגודה למלחמה בסרטן מתים כעשרת אלפים איש מדי שנה כתוצאה מתסבוכות משימוש מוצרי טבק ועישון.
איוב קרא: הנושא הזה צריך להדליק לנו מנורה אדומה.
איוב קרא: הנזק הזה נאמד במיליארדים למשק הישראלי.
איוב קרא: אני מייד אתן לנציגה של האגודה למלחמה בסרטן לפרט.
איוב קרא: אני רוצה שתתייחסו לאפשרויות שנוכל להמליץ עליהן בסוף היום הזה, או בסוף הישיבה הזאת כדרכי טיפול, כהמלצות שיכולות להועיל ולהיות מסר ציבורי בראייה הכוללת של המלחמה הזאת, שבעצם אנשים מודעים לכך שהם מזוכיסטים וכאילו כלום קורה.
איוב קרא: אולי צריך לעשות אקט ענייני, אקט שימחיש יותר את הסכנות הכרוכות בעישון.
איוב קרא: בנושא של הקטינים הצעתי חוק שכבר מסיימים אותו שאסור יהיה למכור או לשדל או לסחור בסיגריות עם קטינים.
איוב קרא: לדעתי, החוק יעלה לקריאה שנייה ושלישית תוך חודש ימים.
איוב קרא: בעזרת השם נסיים אותו, גם הממשלה תומכת ויש לה הצעת חוק דומה.
נאווה ענבר: שלום לכולם, אני מנהלת מחלקת ההסברה באגודה למלחמה בסרטן.
נאווה ענבר: ביקשתי את רשות הדיבור ראשונה כי יש לנו ועדה נוספת, ועדת החינוך שדנה באותו נושא.
נאווה ענבר: אז אל תיעלבו, אני לא אקום בגלל הנוכחים, אלא רק בגלל ישיבה אחרת.
נאווה ענבר: בדרך כלל בישיבות האלה אנחנו מדברים על כל הנזקים ועל כל הדברים הגרועים שקרו בנושא עישון.
נאווה ענבר: היום אני רוצה להגיד מספר משפטים על הצד הטוב של הנושא.
נאווה ענבר: מה זאת אומרת, היום הבינלאומי ללא עישון, זה יום שבמסגרתו כל המדינות שחברות בארגון הבריאות העולמי, צריכות להעלות על סדר היום הציבורי את כל הנושא של נזקי עישון, וכל הדברים שהם צריכים לעשות בנושא המלחמה בעישון.
נאווה ענבר: אני חושבת שאצלנו במדינת ישראל בייחוד בכנסת הנוכחית, לא חיכו ליום ללא עישון על מנת לעשות מעשה, ואפשר להגיד שהיה גל מאוד גדול של עשייה פרלמנטרית מאוד מכובדת שהתחילה ב-6 בינואר השנה, בה אישרה ועדת הכלכלה שינוי של נוסחי אזהרה לקופסאות הסיגריות, והחליטו למגר לחלוטין את נושא הלייט מהמדפים.
נאווה ענבר: אגב, החוק הזה ייכנס לתוקפו ב-1 בדצמבר.
נאווה ענבר: ראויה לציון הצעת החוק של חבר הכנסת קרא שהתאחדה עם הצעת החוק של שר הבריאות דני נווה, וכמובן גם עברה בממשלה.
נאווה ענבר: למי שלא ראה בערוץ הכנסת בשבוע שעבר, ההחלטה הזאת עברה בקריאה ראשונה, ואני מדברת על ההחלטה של איסור מכירת סיגריות לקטינים.
נאווה ענבר: זו החלטה יחסית חדשה בעולם, אנחנו עדיין לא יודעים מה התוצאות, אבל אנחנו מקווים שזה יגרום לחברות הסיגריות לא להתמקד בבני הנוער כקהל יעד אולטימטיבי, אלא יתחילו לקדם את נושא מכירת הסיגריות לאנשים ברי דעת מגיל 18 ומעלה.
נאווה ענבר: במסגרת הגל הזה קרו עוד כמה מקריים חיוביים, כמו הצעת חוק של חיים אורון בנושא איסור מוחלט של פרסום.
נאווה ענבר: יש הצעת חוק נוספת של חבר הכנסת קרא להקמת רשות ציבורית למלחמה בעישון.
נאווה ענבר: יש הצעת חוק נוספת של חבר הכנסת אילן שלגי לאסור עישון בזמן נהיגה, וזה על פי רעיון של יושב ראש האגודה למלחמה בסרטן פרופסור רובינזון.
נאווה ענבר: לסיום, אני רוצה לומר שלמעלה מ-76% מתושבי מדינת ישראל לא מעשנים, והם בעצם הסובלים העיקריים כתוצאה מהעובדה שמיעוט של אנשים מתושבי מדינת ישראל מעשנים.
נאווה ענבר: בשנים הקרובות באגודה למלחמה בסרטן מתכוונים להקדיש את הפעילות שלנו להגן על רוב תושבי מדינת ישראל מפני עישון פסיבי.
נאווה ענבר: כי כידוע לכם, גם מעישון פסיבי אפשר למות.
נאווה ענבר: לפי הנתונים שלנו, אם אוספים ביחד את כל המחלות שנגרמו כתוצאה מעישון פאסיבי, אנחנו מדברים על כ-1,500 איש.
נאווה ענבר: גם ארגון הבריאות העולמי נרתם לנושא הזה.
ראול רודריגז: יותר מכל נפגעי הטרור ותאונות הדרכים.
נאווה ענבר: מדובר בהתקפי לב, מוות בטרם עת, וכל מיני מחלות כאלה.
נאווה ענבר: מי שרוצה מידע נוסף, מוזמן להיכנס לאתר האינטרנט.
איוב קרא: הנתון הזה חוץ מ-10,000 או שבתוך ה-10,000?
נאווה ענבר: זה בתוך ה-10,000.
נאווה ענבר: אם אתה מחלק אותם – 8,500 מתים מעישון ישיר, 1,500 מתים מעישון פסיבי.
נאווה ענבר: עישון פסיבי - אלו אנשים שהחליטו לא לעשן ובכל זאת ניזוקים.
נאווה ענבר: מדובר על ילדים שמפתחים התקפי אסטמה, דלקת סימפונות, ועל כל מיני מחלות שאני לא רוצה להיכנס אליהן, מפני שאמרתי שהיום אנחנו בכיוון אופטימי, ונמצאים פה כדי לשבח את העשייה הפרלמנטרית, ולקוות שנמשיך כך.