GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונית כהן: יש ילדים שמשתמשים ומטופלים במרכז יום ברמלה.
רונית כהן: הם יוצאים פעם בשבוע לשם באופן קבוצתי וחוזרים.
רונית כהן: יש מתנ"ס בגני-אביב.
רונית כהן: יש צוות נהדר של המשטרה - שני שוטרים קהילתיים בגני-אביב שיש עבודה.
רונית כהן: יש עבודה בבתי-ספר ובחטיבת ביניים חדשה שנפתחה.
יעל נרדימון: מתל-אביב-יפו יש לנו פה את צביה ויסמן שהיא נציגת תל-אביב.
צביה ויסמן: בתל-אביב-יפו יש עבודה כבר באמת ארוכת שנים בנושא מניעה.
צביה ויסמן: אם מדברים על מניעה, אחלק זאת לחלקים הבאים: מניעה אוניברסלית שזה נושא של הסברה שנערכת גם בבתי-הספר ע"י משרד החינוך ודרך המחלקה לקידום נוער והמחלקה לחינוך חברתי שזה נעשה בקהילה ע"י הסברה והרבה מודעות לקהילה.
צביה ויסמן: החלק השני, החלק היותר עמוק או יותר מטפל במחלקה לקידום נוער, הוא נושא עבודה עם בני-נוער, ואנו קוראים לזה: מניעה סלקטיבית, וכאן אנו עושים גם איתור בני-נוער בסיכון לשימוש בסמים בבתי-הספר ובקהילה, ומפעילים תכניות עבודה קבוצתית בקבוצות קטנות בבתי-ספר או אחרי שמאתרים אותם.
צביה ויסמן: עובדים עם בני-הנוער האלה לאורך השנה.
צביה ויסמן: זו ממש עבודה לכיוון השיפור ולכיוון היציאה מהנושא הזה, אם הם עדיין לא נגעו בזה, כלומר פיתוח ערכים והוצאתם מנושא הסמים.
צביה ויסמן: אם הם משתמשים בסמים, גם פה אנו עושים עבודה יסודית מאד עם הפנייה לגורמים טיפוליים כמו "אל-סם" או שמפנים אותם אחר כך לקהילות טיפוליות.
צביה ויסמן: לצערנו הרב, מנסיוני, בעיר תל-אביב אם לפני עשר שנים לא נתקלנו בבני-נוער מכורים, הרי שהיום אנו מוצאים בני-נוער מכורים וצריכים גם לעבור טיפול הרבה יותר אינטנסיבי גם בקהילות הטיפוליות.
צביה ויסמן: זו, בהחלט, מהווה איזו שהיא בעייתיות.
צביה ויסמן: אם לפני עשר שנים לא היה נער אחד והיום אפשר לספור משהו כמו 50 בני-נוער שאנו מאתרים אותם שהם מכורים, בעיניי זו עליה מאד גבוה.
צביה ויסמן: כמובן שאני מדברת על גילאים שבין אפילו 14 ל-21.
צביה ויסמן: היו"ר איוב קרא: זה ביפו - כן?
צביה ויסמן: אני מדברת על העיר תל-אביב בכלל ולאו דווקא על יפו.
צביה ויסמן: ההשקעה של עיריית תל-אביב ביפו היא כרבע מסכום המניעה, הסכום הכספי שמוקדש למניעה, שזה בהחלט הרבה.
צביה ויסמן: אני חושבת שיש יישובים שזה כלל הסכום למניעה.
צביה ויסמן: העבודה נערכת גם באוכלוסיה הערבית וגם באוכלוסיה היהודית.
צביה ויסמן: יש לנו גם בתי-ספר מעורבים, כלומר יש שם גם אוכלוסיה ערבית וגם אוכלוסיה יהודית.
צביה ויסמן: לא יכולתי בדיוק לעשות את ההתפלגות לגבי כמה, אבל ההערכה היא שבני-הנוער המטופלים ביפו, ואני מדברת על נוער מנותק ונוער בסיכון גבוה: אוכלוסיה ערבית הם פחות או יותר 300 בני-נוער, ואוכלוסיה יהודית היא 210 בני-נוער.
צביה ויסמן: כאן זה לא אומר שיש פחות שימוש בסמים באוכלוסיה היהודית.
איוב קרא: 210 בני-נוער ביפו בלבד מטופלים.
צביה ויסמן: אני מדברת על כאלה שמגיעים אלינו לתכניות מניעה עם כלים טיפוליים, שאנו קוראים להן: חינוכיות.
צביה ויסמן: כאמור, מדובר ב-210 בני-נוער יהודים וב-300 בני-נוער ערבים.
צביה ויסמן: זה לא אומר שיש יותר שימוש באוכלוסיה הערבית, אלא הכוונה היא שיש השקעה יותר באוכלוסיה הערבית מכיון שגם האוכלוסיה הערבית יודעת לצרוך את השירותים כמו שצריך כשאת זה יש פחות בקהילה היהודית.
צביה ויסמן: התכניות מתחלקות לעבודה קבוצתית ולטיפול פרטני.
צביה ויסמן: אנו עובדים הרבה בנושא הפעלת תכניות אטרקטיביות שזה חלופות, שזה שימוש בכל מיני פעילויות אטרקטיביות כמו: פעילות ימית, פעילות של מוזיקה, תיאטרון, וידיאו וספורט.
צביה ויסמן: אלה הן פעולות שאנו קוראים להן: פעולות מושכות.
צביה ויסמן: בעיקר בקהילה יש הרבה בעיה להגיע אל בני-הנוער ויש הרבה נוער מנותק, וכדי להגיע אליהם צריך לעשות זאת בדרך הזאת.
צביה ויסמן: אלון אהרון מעכו דיבר, ואני חושבת שזו בדיוק הדרך.
צביה ויסמן: מצא חן בעיניי החזון שלו.
צביה ויסמן: אני חושבת שבעיריית תל-אביב הפעילות או השקעת המשאבים בבני-הנוער, גם בפעילות הפנאי של אחר-הצהריים, הקמת מועדונים היא אחד הדברים החשובים ביותר, וכך גם אנו עושים את הנושא.
צביה ויסמן: בנוסף, יש לנו גם קבוצות הורים.
יואב בן-ארצי: אתן נתונים על יפו בלבד.
יואב בן-ארצי: ביפו יש לנו 350 מבוגרים שמטופלים מדי שנה ביחידה.
יואב בן-ארצי: ההערכה היא שיש 2,500 מכורים פעילים בקהילה עצמה, שהיא קהילה גדולה מאד.
איוב קרא: האם יש נתונים ל-2003?
יואב בן-ארצי: לא.
יואב בן-ארצי: כרגע, אני מדבר על יחידת זמן שהיא בינואר עד אוקטובר.
יואב בן-ארצי: כאמור, ההערכה היא שיש 2,500 מכורים פעילים.
יואב בן-ארצי: השאלה הנשאלת היא איך אנו לא מגיעים אליהם, ויש לי שתי תשובות.
יואב בן-ארצי: אני רוצה להוסיף עוד שני נתונים ואפיונים דמוגרפיים.
יואב בן-ארצי: היו"ר איוב קרא: יש 250 מטופלים.
יואב בן-ארצי: יש 350 מטופלים, כשהפילוח הוא: 80% גברים ו-20% נשים.
יואב בן-ארצי: הגילאים הם: 25 ואפילו 22 עד 45.
יואב בן-ארצי: יש לנו קצווֹת של בני 60, וזה מעט מאד אנשים.
יואב בן-ארצי: הגיל השכיח הוא 35.
יואב בן-ארצי: אחוז הערבים שמגיעים לטיפול הוא 60% לעומת 40% מבין היהודים, וזו מגמה שהשתנתה בשנים האחרונות כשאז זה היה 40% ערבים ו-60% יהודים, כלומר זה התהפך.
יואב בן-ארצי: שכונת עג'מי היא מוקד ולב הבעיה מבחינת הסחר, מבחינת השימוש וגם מבחינת מטופלים שמגיעים.
יואב בן-ארצי: זוהי השכונה הבעייתית ביותר, לצד שכונות אחרות שקיימות שזה: לב יפו, יפו ג', יפו ד' שגם מהן מגיעים.
יואב בן-ארצי: כספומטים - אצלנו יש את המושג "מוּקָרְקָן" (המראות).
יואב בן-ארצי: יש גם בתחנה המרכזית וגם ביפו מוניות, שהן לא מוניות ממש אלא דמה-מוניות שנוסעות לשם בכל שעות היום.
יואב בן-ארצי: אני עצמי עושה סיורים גם בשעות הלילה ובשעות הלילה המאוחרות, ומבחינת נקודת היציאה, ההמראה, גם בשעה24:30 בלילה יש המראות.
יואב בן-ארצי: אין שביתות בכספומטים, הם עובדים 24 שעות וזו עיר ללא הפסקה במלוא מובן המלה.
איוב קרא: האם המונית שנתפסת לא מוחרמת?
דובר: הנהג לא יודע שהוא מסיע נוסע לקנות סמים.
יואב בן-ארצי: הוא עצמו סוחר.
דובר: במבצע סמוי בעכו 'נפל' עכשיו נהג מונית.
איוב קרא: הוא מוחרם וגם מחולט על-פי החוק.
יואב בן-ארצי: אלה נתונים, וברצוני לומר גם מה אנו עושים איתם.
יואב בן-ארצי: אולי זה יישמע יומרני, אבל אנו עושים הרבה מאד.
יואב בן-ארצי: אנו גם מאתרים את האוכלוסיה הזאת, גם מלווים אותה לגמילה פיזית, וגם נותנים להם טיפול פסיכוסוציאלי מקיף שזה אומר שיחות פרטניות, קבוצתיות ומשפחתיות, בדיקות שתן כדי לוודא נקיון, מרכז יום עירוני שנהנה מקבוצות חמישה ימים בשבוע 6.5 שעות כל יום, ליווי להשלמת השכלה והכשרה מקצועית בהתאם ליכולת ובהתאם לכישורים, מציאת מקומות עבודה ותיאום והפניה למוקד התעסוקה העירונית שתפקידו הוא אך ורק לזה.
יואב בן-ארצי: התקציב שעומד לנו לסיפור הזה, וגזרתי זאת מכל התקציב העירוני, זה 900 אלף שקל, כאשר אחוז מימון המשרד הוא 20% בלבד ו-80% מממנת העירייה.
יואב בן-ארצי: מה שהיה הפוך לחלוטין: 75% המשרד ו-25% עיריית תל-אביב.
יואב בן-ארצי: עוד פעם זה השתנה.
יואב בן-ארצי: אם אתה שואל אותי מהם הפערים ומה אנו דורשים, הרי זה שאלה תקנים טיפוליים בעיקר שאין לנו אותם.
יואב בן-ארצי: יש לנו כוח-אדם מצומצם ביותר לטפל בהרבה מאד מקרים, וכל מקרה זה משפחה רב-בעייתית שאתה חייב לטפל בכל המשפחה כדי שהיא תחזור למסלול שיקומי וכדי שאפשר יהיה לשמר את הנקיון ולאורך זמן.
יואב בן-ארצי: אחרת, עשית עבודה חלקית שכן אנשים חוזרים להשתמש בסמים, נוסעים חזרה ללוד, קונים את החומר ובחלק סוחרים, ואז זה כאילו אנו עושים עבודה בניוטרל.
יואב בן-ארצי: אני יודע שאינכם הכתובת, אבל תרשו לי להציג את זה שאנו צריכים לפחות עוד שלושה תקנים טיפוליים ולפחות תקן אחד למגזר הערבי בלבד.
יואב בן-ארצי: אין לנו עובדים ערבים, וזה חבל.
דובר: כמה היחידה שלכם מונה?
יואב בן-ארצי: האם אתה שואל כמה תקנים יש או כמה מטופלים יש?
יואב בן-ארצי: יש ארבע משרות.
איוב קרא: מה לגבי רמלה?
איוב קרא: האם יש לך משהו נוסף לומר?
איוב קרא: את הקונצפציה כבר כולם הבינו.
יעל נרדימון: אין לנו מתאם ברמלה.
יעקב אלמוג: מעבר למה שיעל נרדימון אמרה, אני חושב שהדבר החשוב להגיד על רמלה הוא שבמספר החודשים האחרונים אין מתאם סמים ברמלה עקב קיצוצים תקציביים.
יעקב אלמוג: אני מבין שהנושא נמצא עדיין בדיונים מול הרשות.
יעקב אלמוג: אם אני זוכר נכון, היה מתאם עד פברואר.
איוב קרא: האם עכשיו אין מתאם?
יעקב אלמוג: עכשיו, אין מי שמתאם את הנושא הזה.
יעקב אלמוג: אני חושב שברמלה יש תשתית חברתית של פיתוח שירותים טובה מאד החל במועדוניות לילדים בסיכון וכלה בפרוייקטים מיוחדים שאנו עושים עם אוכלוסיות ממוקדות כמו ילדים ערבים וכמו נוער וילדים אתיופים בגילאי 9-12 כחלק ממאמצי המניעה הסלקטיביים שלנו.
יעקב אלמוג: יש מערך שירותים טוב ורחב גם בנושא הטיפולי.
איוב קרא: האם יש שקט באיזור ג'ואריש לעומת העבר?
יעקב אלמוג: אני חושב שמאז החמולה של קראג'ה עברה דירה, יש שקט.
יעקב אלמוג: הבנתי גם מנתוני רכז המודיעין פה שברמלה יש שמונה תחנות לעומת 38 בלוד, כך שמצבנו הוא יחסית מצב טוב.
יעקב אלמוג: אבל, כמו שראש העיר מתאר זאת, זה מצב של בלון, כלומר אתה מצמצם במקום אחד וזה עובר למקום שני ולהיפך, ולכן עבודת המניעה חשובה מאד.
יעקב אלמוג: התשתיות קיימות גם בנושא נוער וגם בנושא הורים.
יעקב אלמוג: יש לנו ברמלה בית-ספר להורים של 60 קבוצות הורים.
יעקב אלמוג: בגלל הקיצוצים בנושא המניעה לא הופעלו הרבה תכניות מניעה בקרב הקבוצות האלה, ואני מתאר לעצמי שזה אחד הדברים שנצטרך לטפל בהם.
יעקב אלמוג: אני חייב להגיד כאן שאנו מוטרדים מהקיצוצים שחלים עלינו.
יעקב אלמוג: נהנינו מתקנים עודפים בנושא טיפול נקודתי גם ברווחה וגם בחינוך, ולפי מה שאנו מבינים הדברים האלה הולכים להתבטל ולהתקצץ ב-2004.
יעקב אלמוג: המשמעות היא שיכולת המערכת העירונית לטפל בנוער, בתשתיות החברתיות וגם במכורים תהיה יותר נמוכה.
שרית גולנזר: אני שרית גולנזר מרמלה.
שרית גולנזר: בשנה האחרונה יש שירות חדש ברמלה ובעוד שלוש ערים: נצרת עילית, באר-שבע וירושלים, ומדובר במרכז יום לנוער נפגע סמים.
שרית גולנזר: בעקבות באמת היעדר המשאבים, הוחלט להקים ע"י איגום משאבים ברשות המקומית, משרד העבודה והרווחה, הרשות למלחמה בסמים- - -
דוברת: מי שדחף זאת זה קרן רש"י.
דוברת: צריך להזכיר אותם בגדול, כי זה פרוייקט של קרן רש"י.
שרית גולנזר: למעשה, המרכז בא לתת מענה ומסגרת לבני-נוער שיש להם בעיית שימוש בסמים והם מנותקים.
שרית גולנזר: אני יכולה לפרט, אך לא אלאה אתכם בכל מיני קבוצות.
שרית גולנזר: יש פעילות גם אחר הצהריים לנוער שהוא לא מנותק.
שרית גולנזר: מבחינה תחוקתית, איך הכנסת יכולה לקדם זאת?
שרית גולנזר: אנו יודעים שיש לבני-נוער בעיה להגיע לטיפול.
שרית גולנזר: גם אם הם משתמשים ואפילו אם הם סוחרים, הם לא רוצים.
שרית גולנזר: הם עדיין לא מיצו את השלב של שימוש.
שרית גולנזר: הם עדיין נהנים, והם עדיין לא מרגישים שהם בתחתית ובשפל ולא סבלו מספיק, והם לא נמצאים שם.
שרית גולנזר: אני חושבת שמה שחסר זה פחות לחכות שיתדרדרו ופחות לחכות שיתבגרו, אלא כן להגדיר מבחינת החוק עונשים ואם לא עונש - אז שיקום וטיפול.
שרית גולנזר: כלומר, כן להציב אופציה: שיקום או מאסר או סנקציה אחרת.
שרית גולנזר: אחרת, אנו רואים שהם מתפספסים לנו.
שרית גולנזר: מוותרים להם וסוגרים תיקים.
שרית גולנזר: אנו בקשר עם שירותי המבחן ועם המשטרה ויש אי-תביעה ונותנים עוד צ'אנס ועוד צ'אנס, וככה משחררים.
שרית גולנזר: הנערים כבר צוחקים בעצמם על המשטרה: "תפסו אותנו, ויאללה".
שרית גולנזר: מה שקורה הוא, שהם המפסידים העיקריים כי הם מתבגרים ואז בגיל 18 הם בוגרים והם לא ירויחו את השנים האלה.
שרית גולנזר: הם רק מפסידים.
שרית גולנזר: אני חושבת שזה מה שחסר.
איוב קרא: לסיכום: ראשית, אנו פונים לממשלת ישראל, באמצעות משרדיה, וגם לרשות למלחמה בסמים לראות ביישובים המעורבים - עכו, תל-אביב-יפו, רמלה וכמובן לוד - כיישובים מוכי סמים שצריך לתת להם גיבוי עוד יותר ממה שקיבלו בשנים האחרונות.
איוב קרא: לצורך כך, צריך להתמקד בטיפול נקודתי במקומות הללו, לרבות הפניית משאבים, מטפלים, מתאמים ומה שצריך בעניין הזה.
איוב קרא: ברוח דברים אלה ייצא מכתב למזכירות הממשלה.
איוב קרא: שנית, אנו נגיש היום הצעת חוק פרטית שלי, שאני מעריך שסגן השר לביטחון פנים וכל הגורמים יגבו אותה, והיא: קביעת עונש מינימום של חמש שנים לסוחר סמים שהוכחה אשמתו מעל לכל ספק.
איוב קרא: שלישית, אנו נקיים בקרוב סיורים של הוועדה באיזורים שהועלו כאן:
איוב קרא: בעיקר בעכו, ג'דידה-מכר ובאיזור הזה - סיור אחד, בלוד וברמלה - סיור שני ובתל-אביב-יפו - סיור שלישי.
איוב קרא: רביעית, אנו פונים למשרד החינוך ולמשרד הרווחה למצוא משאבים ולהעבירם לרשויות, כדי שיקימו מועדונים.
איוב קרא: זה חלק מפעולות המניעה שאנו חייבים לעשות.
אלון אהרון: הערה - מקומות שבהם יש שיקום שכונות כמו בעכו, "עמידר" שיקום שכונות, אפשר שזה יופנה גם אליהם לגבי מועדוניות כי להם גם יש את המשאבים האלה.
אלון אהרון: דוברת: משרד השיכון- - -
אלון אהרון: זה דרך משרד העבודה.
איוב קרא: הוועדה תקיים בשבוע הבא דיון דחוף בנושא המסרים הכפולים בנושא השימוש בסמים ע"י גורמים בכירים במערכת וגם בקרב הציבור ואנשי ציבור.
איוב קרא: לגבי הריסות כספומטים, בתום הסיור שיהיה בלוד-רמלה אנו ניתן את המלצתנו על האופן בו יתבצע הדבר הזה.
איוב קרא: אני נועל את הישיבה.
איוב קרא: תודה לכולם.
איוב קרא: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
איוב קרא: החלטנו לקיים דיון סביב סוגייה שאולי לא קיימת אפילו, אולי כן קיימת.
איוב קרא: אנחנו מעריכים מאוד את העובדה שהשר לביטחון פנים הגיע כדי ללבן את הסוגייה הזאת, של נגע הסמים, בכל מגזר, בכל מקום במדינה הזאת, כדי להעלות את הנושא הכאוב הזה על סדר היום הציבורי.
איוב קרא: ראינו לנכון בעקבות כמה פרסומים שהיו – אני לא יודע מה בהם אמת ומה בהם אינו אמת – שפגעו בתדמית, ולו חלקית, של משטרת ישראל, שבעיניי כולנו היא גוף מאוד אמין, ששומר עלינו וכל הסדר והחוק במדינת ישראל.
איוב קרא: הייתי רוצה, בעקבות נתונים שקיבלנו בעניין הזה, לשמוע את השר לביטחון פנים מתייחס לפרסומים, לנתונים ולדיס-אינפורמציה בהקשר לסוגייה הזאת בתוך משטרת ישראל.
איוב קרא: יש נתונים של מח"ש ויש נתונים שלכם, ובין שתי הקבוצות יש סתירות.
איוב קרא: אני מבקש את התייחסותך לעניין הזה - אם הנושא הזה, כמו שהוא מוצג על-ידך, אז בסדר גמור, ואם זה לפי מה שמוצג על-ידי מח"ש, ונשמע אותם בהמשך, הרי שיש ולו בעיה חלקית בסוגייה הזאת.
צחי הנגבי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, רבותיי חברי הכנסת, קיבלתי פנייה מהוועדה באמצעות יושב-ראש הוועדה לדרוש מראשי המשטרה להופיע בדיון בעניין שימוש בסמים בתוך משטרת ישראל.
צחי הנגבי: שוחחתי עם יושב-ראש הוועדה, ואמרתי לו שאני לא חושב שאנשי המשטרה צריכים להתייצב לדיון הזה.
צחי הנגבי: אין תופעה של שימוש בסמים במשטרת ישראל.
צחי הנגבי: יש ודאי, כפי שקיים בכל ציבור אנושי, שולים שבשולים - חריגים, כפי שודאי המחלקה לחקירות שוטרים תוכל למסור לוועדה.
צחי הנגבי: אבל כאשר מתייחסים לגוף שתפקידו להיאבק בפשיעה, ולכך הוא מקדיש את כל מרצו, ומונה כ-25,000 משרתים, אם מתוכם יש בודדים שכלפיהם נפתחו תיקים – הרי שהמחלקה לחקירות שוטרים פועלת על-פי חוק כדי לעקור כל חריג כזה מן השורש, וודאי שלא משטרת ישראל צריכה להתייצב ולקבל על עצמה הכתמה כזאת.
צחי הנגבי: לכן היה חשוב לי, אדוני היושב-ראש, לבוא ולומר שבמשטרת ישראל אין תופעה של שימוש בסמים.
צחי הנגבי: כל הקצינים והמפקדים עוסקים בהדרכה, חינוך, הכשרה והעברת מסרים נורמטיביים-ערכיים בכל תחומי הביטחון, כמובן בהקשר הזה.
צחי הנגבי: זה המסר שהיה חשוב לי למסור.
איוב קרא: בשנת 2002 בלבד הוגשו כתבי אישום נגד 13 שוטרים.
איוב קרא: לגבי העניין שאין תופעה כזאת, האם אתה רואה בזה סוגייה שאינה קיימת, או שכן קיימת, לאור הנתון שהזכרתי?
צחי הנגבי: יש הבדל בין תופעה, שמחייבת את ועדת הכנסת להזדעק ולקיים דיון, לבין אירועים שיש בכל מקום.
צחי הנגבי: אני חושב שגם בכנסת הועמדו לדין חברי כנסת, ושום ועדה של הכנסת לא נזעקת ומקיימת דיון על תופעת הפשיעה בכנסת.
צחי הנגבי: יש המושג ציבור, שראשי התיבות שלו הם "צדיק, בינוני ורשע".
צחי הנגבי: בכל ציבור יש גם רשעים.
צחי הנגבי: בציבור של 25,000 – לא 120 – יש ודאי אנשים שפעלו שלא כדין.
צחי הנגבי: לצורך כך קיימת מחלקה, והיא מנותקת מהמשטרה, אני לא צריך לתת לה ציונים.
צחי הנגבי: כאשר היא מעמידה לדין – או הפרקליטות, על-פי החלטה של מח"ש, מעמידה לדין - חזקה עליהם שההחלטות שהתקבלו הן החלטות שגובשו על בסיס ראיות ועל בסיס השקפה מקצועית.
צחי הנגבי: אך לראות את כלל המשטרה, לרבות אנשים שעוסקים במלחמה בסמים יום ולילה, לרבות החדרת סוכנים שמסתכנים בחייהם, לרבות סוכנות, שכולנו ראינו את הפרשיות שחשפו רק שנה, לרבות שוטר שנרצח על-ידי כנופיית סוחרי סמים בנגב – לבוא ולקיים בעניין כזה זה פשוט דבר שעושה עוול למשטרה, מכתים אותה, לא ראוי לכנסת, לא ראוי לוועדה, שהיא שותפה של המשטרה בעניין התופעה הקשה של שימוש בסמים ומשמעויותיו בקרב בני הנוער.
צחי הנגבי: לכן אני מצפה מהוועדה לתת כתף, גיבוי וביטוי אישי לכל אחד ואחד מהאנשים שעוסקים בכך.
צחי הנגבי: כמובן, לא להתייחס בסלחנות לשום תופעה של חריגה מהנוסח הזה, אך המשטרה היא הראשונה שנאבקת בתופעות האלה במלוא התקיפות.
צחי הנגבי: אני מודה ליושב-ראש על כך שאפשר לי להתייחס לנושא.
יצחק הרצוג: אני מקבל מאוד את העמדה של השר.
יצחק הרצוג: אני חושב שהיא נכונה, ושאין טעם להכתים את המשטרה.
יצחק הרצוג: כמו שאמרנו, זה גוף של עשרות-אלפי איש, ויכול להיות שאנשים סרחו – זה יכול לקרות בכל ארגון.
יצחק הרצוג: אני רק רואה שלפי הסטטיסטיקה, יש אחוז יותר גדול למשמר הגבול – אני מניח שזה בגלל שהם חיילים.
יצחק הרצוג: זה די דומה לתופעות גם שיש לנו בצבא בגילאים האלה.
יצחק הרצוג: מכיוון שיש לנושא הזה רגישות, ודאי וודאי שהגוף שעומד היום כל-כך בחוד החנית נגד הפשיעה היא משטרת ישראל, טוב שירענן ויחזור על זה.
יצחק הרצוג: עוד הערה לאדוני השר, לפי שהוא יוצא; אנחנו בהצעת התקציב השבוע ראינו קיצוץ קיצוני בתקציבי הרשות למלחמה בסמים, עד כדי שני שלישים מתקציב שהיה לפני שנתיים.
יצחק הרצוג: זה אומר סגירה מוחלטת של פעילויות – גם עם המשטרה – ופעילויות בכל מיני נושאים של טיפול וגמילה.
יצחק הרצוג: אני ממש מתחנן לשר; זה לא נושא שאפשר לשחק אתו.
יצחק הרצוג: אפשר היה לתקן את הדבר הזה, זה בסמכות ראש הממשלה.
יצחק הרצוג: אני יכול להעיד בשמו של יושב-ראש הוועדה, שהוא גם חבר ועדת כספים, כמוני, שאנחנו נצביע, כמובן, נגד הקיצוץ הזה, ואני מקווה שיושב-ראש הוועדה יוביל את הקרב בנושא הזה.
רשף חן: ראשית, מאוד חשוב לי לדעת באילו סמים מדובר.
רשף חן: אני לא מאלה שמחשיבים את הסמים כשייכים לאותה קטגוריה.
איוב קרא: לא זה העניין.
איוב קרא: סמים זה סמים.
רשף חן: אני חושב שכדי שנוכל להתייחס לסוגייה בצורה רצינית, אנחנו גם צריכים לדעת באילו סמים מדובר.
רשף חן: בנוסף, הייתי רוצה לדעת אחוזים, בהשוואה לציבור האזרחי.
רשף חן: כדי לשפוט את חומרת התופעה במשטרה, אנחנו צריכים להשוות ולדעת, מבלי למעט בטענה, שלטעמי היא נכונה, ששומרי חוק – חלות עליהם חובות שהן חמורות בהרבה משל כלל הציבור, ובכל זאת, אני חושב שיש בהשוואה רלוונטיות.
רשף חן: שמתי לב שמרבית הנאשמים או החשודים הם שוטרי מג"ב.
רשף חן: אז שוב יש שאלה בעניין ההשוואה לתופעה בצבא.
רשף חן: נדמה לי שמדובר פה בווריאציה מאוד קרובה – אם לא זהה – לסוגייה של שימוש בסמים בצבא.
רשף חן: גם בזה הייתי שמח לקבל השוואה באחוזים - איזה אחוז מבין חיילי הצבא מועמדים לדין על עבירות כאלה, איזה אחוז מבין שוטרי מג"ב, האם המצב במג"ב הוא יותר טוב או יותר גרוע.
רשף חן: אני מקווה, והייתי גם מצפה, שהוא יהיה יותר טוב.
ניסן סלומינסקי: אני מצטרף למה שאמרו קודמיי, שהקיצוץ בתקציב של המאבק בנגע הסמים אסור שיהיה.
ניסן סלומינסקי: נעשה כל מאמץ - אני מקווה שגם השר מבחינתו יעשה – כדי שזה לא יהיה, כי זה בנפשה של החברה.
ניסן סלומינסקי: אני מדבר על סמים מכל סוג שהוא.
ניסן סלומינסקי: ברגע שנפריד בין זה לזה, אנחנו אבודים.
ניסן סלומינסקי: מה שהיום נראה לך כסם קשה מחר כבר לא ייראה לך, כך נתקדם, וזה יהיה אסון.
ניסן סלומינסקי: אני מקווה שלא נכניס את זה לראש.
ניסן סלומינסקי: הערה שנייה; אם באמת זה המספר של השוטרים, אני חושב שאנחנו צריכים לחזק את ידיה של המשטרה – גם כך צריך, על הדברים הטובים שהיא עושה – כי בסך-הכל זה נראה על פניו כאחוז מזערי מאוד, גם ביחס, אני חושב, בהשוואה לשימוש בציבור.
ניסן סלומינסקי: מובן, שכל אחד שכן משתמש זה דבר חמור כשלעצמו, אך בסך הכל הכללי אני לא חושב שאפשר לעשות איזה עליהום על המשטרה, אם אלה האחוזים.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לשאול, האם נעשתה בדיקה לראות לגבי אלה שכן נתפסו או מואשמים או חשודים בשימוש בסמים – האם יש איזו קורלציה בתפקיד שלהם?
ניסן סלומינסקי: האם הם אנשים שקשורים למאבק בסמים?
ניסן סלומינסקי: כלומר האם יש קשר בין המגע של השוטרים במאבק נגד הסמים או בחקירה, לבין שוטרים אחרים?
ניסן סלומינסקי: האם בין אותם אלה שקשורים באיזו דרך לסמים יש יותר שימוש בסמים, או זה מתפרס על כל המשטרה כולה?
ניסן סלומינסקי: אגב, נדמה לי שעכשיו יחידות מג"ב גם יושבות בסיני.
צחי הנגבי: תודה, אני רוצה להתייחס ראשית לנושא של הרשות למלחמה בסמים.
צחי הנגבי: כידוע לכם, הרשות הזאת אינה מצויה במשרדי, היא מצויה במשרד ראש הממשלה.
צחי הנגבי: במסגרת חזון המשרד לביטחון הפנים המשודרג, אנחנו גם מבקשים מהממשלה להעביר את הרשות למלחמה בסמים לאחריות המשרד שלי במסגרת ריכוז כלל פעילויות המניעה, אכיפה, ההצלה- -
ניסן סלומינסקי: השר אהוד אולמרט יסכים לזה?
יצחק הרצוג: לא, זה אצל ראש הממשלה.
ניסן סלומינסקי: משם זה תמיד עובר לאהוד אולמרט.
צחי הנגבי: ראש הממשלה אישית הביע את דעתו החיובית בנושא, מנכ"ל משרד ראש הממשלה מטפל בזה.
צחי הנגבי: דווקא המשטרה, כידוע, היא המשרד היחיד שבתקציב 2004 אינו מקוצץ ולו בשקל אחד.
צחי הנגבי: זה חריג באמת מרשים מאוד.
צחי הנגבי: זאת החלטת הממשלה על-פי דחיפה של ראש הממשלה ושל שר האוצר.
צחי הנגבי: נכון שהרשות למלחמה בסמים משיקה לפעילותה של המשטרה, ולכן החלשתה תחליש את המשטרה בהיבטים מסוימים.
צחי הנגבי: ההערה של חבר הכנסת הרצוג ושל חברי כנסת אחרים - חשוב שלא רק תיאמר, אלא גם תבוא לידי ביטוי.
צחי הנגבי: אם יש לכם יכולת בוועדת הכספים, זה יהיה דבר מאוד מבורך.
צחי הנגבי: אני מצטער שאני חייב לעזור, אני צריך להיות ב-12:15 באצטדיון רמת-גן באירוע של משטרת ישראל.
צחי הנגבי: אני רק רוצה לומר שהנתונים כפי שנפרשו כאן על-ידינו, ואלה הנתונים שידועים לי, זה שבמהלך שלוש השנים האחרונות נחקרו 20 שוטרים, ויש למעלה מ-25,000 שוטרים במשטרת ישראל.
צחי הנגבי: מה שמח"ש ודאי יתבקשו למסור, זה כיצד הסתיימו ההליכים.
צחי הנגבי: לנו ידוע בשלב זה על החקירות, אבל במח"ש יש ודאי נתונים מדויקים – אילו חקירות הסתיימו בהעמדה לדין, אילו חקירות עומדות, ואילו חקירות הבשילו לכתב אישום.
צחי הנגבי: כמובן, מאוד חשוב לנו לדעת – כל אדם הוא זכאי עד שהורשע – מה מספר השוטרים שהורשעו בשימוש בסמים במהלך השנים האלה.
צחי הנגבי: שוב, אי-אפשר להתייחס בסלחנות לשום תיק.
צחי הנגבי: מבחינתנו, כל מה שמח"ש עושה בעניין הזה הוא לברכה למשטרה ולחברה הישראלית.
צחי הנגבי: כשרואים את הפורפורציות – מדובר ב-0.01% - אני חושב שמה שנקבל מהוועדה – אני מקווה כך – זה דווקא ציון לשבח על היעדרה של תופעה כזאת במשטרה, ביחס למה שקורה בבתי הספר, בציבור בכלל וגם בצבא.
צחי הנגבי: אין לי נתונים מדויקים לגבי הצבא, אבל אני ודאי יכול להעריך ששם התופעה אינה כל-כך מזערית.
צחי הנגבי: בעניין מג"ב, כפי שרואים מהנתונים שיש לי, מדובר על 13 אנשים שנחקרו מתוך כ-6,000 אנשים במג"ב.
צחי הנגבי: הנושא הזה ודאי קצת יותר מדאיג מאשר בכלל המשטרה, גם לגביו מן הראוי שנשמע את הנתונים שיש למח"ש בעניין התוצאות.
ניסן סלומינסקי: לכל אלה שנחקרו יש קשר ישיר בעבודתם עם הסמים, או זה בכלל לא קשור?
ניסן סלומינסקי: כדאי לבדוק את הנתון הזה.
צחי הנגבי: הנתונים האלה יגיעו גם אליי.
איוב קרא: תודה רבה לשר לביטחון פנים שלנו.
איוב קרא: מח"ש, אתמול בהודעה שקיבלנו מהמשרד לביטחון פנים, דובר על כך שבשנת 2001 עד 2003 נחקרו כעשרים שוטרים על רקע שימוש בסמים.
איוב קרא: זה הדיווח שלהם.
איוב קרא: לעומת זאת, כשקיבלנו את הדיווח שלכם, מתברר לנו שיש 69.
איוב קרא: אם כך, מהו הדיווח הנכון, והאם ניתן לקבל נתונים על התופעה?
גיל שפירא: באשר לנתונים שהוצגו לוועדה, באשר לשאלתו של אדוני היושב-ראש, קצת קשה לי להתייחס להבדלי הנתונים, משום שאיני יודע שהיכן נלקחו הנתונים שהציג המשרד לביטחון פנים.
גיל שפירא: אני כן יכול לומר שהחקירות האלה מנוהלות על-ידינו, אצלנו.
גיל שפירא: מדובר בתיקי חקירה שלנו, ולכן, מן הסתם, אני יכול לומר את מה שיש אצלנו.
גיל שפירא: אני מבקש להסב את תשומת לב חברי הוועדה לנתון נוסף, והוא שהדיווח של השר לביטחון פנים מדבר על שוטרים שנחקרו, בעוד שאנחנו מדברים על תיקי חקירה בכלל.
איוב קרא: הוא דיבר על חקירה, כלומר כל מי שנפתח נגדו תיק.
איוב קרא: הוא דיבר על 20, אתם על 69.
איוב קרא: זאת פגיעה, בעיניי, באמינות הדיווח מצד גורם כלשהו.
איוב קרא: אם אחלק את ה-69 לשלוש שנים, אני מוצא שפעם בחודש נפתחת חקירה בענייני סמים במשטרה, וזה קצת שונה ממה שנתפס או דווח על-ידי המשטרה.
גיל שפירא: אנחנו את הבדיקה ביצענו אצלנו, לפי תיקי החקירה שמצויים אצלנו, ואלה הנתונים שמסרנו לוועדה.
גיל שפירא: אין לי מושג מהיכן נלקחו הנתונים ואיזה סוג של בדיקה נעשתה במשרד לביטחון פנים, שהובילה לתוצאות שדווחו על-ידה.
גיל שפירא: לכן בהקשר הזה אני לא חושב שאנחנו יכולים לתרום להבנת הבדלי הנתונים.
רשף חן: יש לכם נתונים על תוצאות?
גיל שפירא: נתונים על תוצאות לא ניתן היה לקבל בפרק הזמן הקצר שעמד לרשותנו; קיבלנו את הזימון לוועדה רק ביום חמישי, וזה דורש בדיקה פרטנית של התיקים.
גיל שפירא: חלק מהתיקים הם תיקים שממלאים על-ידינו בבתי המשפט, וחלק מהתיקים שמעבירים לפרקליטויות המחוז השונות, ומנוהלים על-ידם.
גיל שפירא: יש צורך בבדיקה פרטנית.
רשף חן: אתה לא יכול לומר כמה העמדות לדין היו?
גיל שפירא: הנתון הזה מפורט בטבלה שאנחנו הגשנו.
גיל שפירא: הנתונים האלה מתייחסים לאופן סיום הטיפול על-ידינו.
גיל שפירא: ברגע שהטיפול לא מסתיים על-ידינו, והוא מועבר לפרקליטות מחוז כזאת או אחרת, הטיפול הוא באחריותה.
גיל שפירא: קבלת מידע על תוצאות הטיפול דורש בדיקה פרטנית של כל תיק ותיק מבין אותם תיקים – דבר שלא ניתן היה לעשות אותו בפרק הזמן הקצר שעמד לרשותנו, ובעניין הזה לא אוכל לתת כרגע את הנתונים.
גיל שפירא: מה שאני כן יכול לומר – זה עולה בבירור מהנתונים - רוב המקרים הם מקרים שבהם מעורבים שוטרי מג"ב.
גיל שפירא: מידיעה אישית אני יכול לומר שמדובר ברובם בשוטרי חובה בשירות חובה, בגילאים צעירים, יחסית, בעיקר בסוג הסמים קנביס או מריחואנה – איך שהוא לא נקרא.
גיל שפירא: הרוב המכריע של המקרים הוא בתחום השימוש העצמי, ויש גם חלק ניכר מהמקרים שהוא בנסיבות "אזרחיות", כלומר כשהוא בחופשה, בביתו וכו'.
איוב קרא: היתה פרשה של גידול סמים.
איוב קרא: איפה נמצאת הפרשה הזאת?
גיל שפירא: איני יודע אם אפשר לכנות את זה "פרשה".
גיל שפירא: מדובר כאן, עד כמה שאני מבין – שוב, הדברים לא הובאו לידיעתנו קודם לדיון, ואני רואה את זה כאן לראשונה – אני רואה שמדובר על כתב אישום בודד שהוגש במקרה ספציפי, שלגביו היתה איזו ידיעה בעיתונות.
גיל שפירא: התיק הזה ודאי יתברר בבית המשפט.
איוב קרא: מהנתונים שעולים פה אנחנו לא מקבלים תשובות לתופעה כשלעצמה, מבחינה פרטנית.
איוב קרא: אנחנו מקבלים נתונים מספריים, וזה לא עונה על הביקורת הציבורית.
איוב קרא: אנחנו רואים פה 20 איש שהועמדו לדין - 19 איש מ-2001 לא נחקרו, אלא 19 איש הועמדו לדין - בעוד שבמשטרת ישראל מדברים על 20 איש שנחקרו.
איוב קרא: זאת תופעה מזערית כשמדובר בחקירה, אבל אם הועמדו לדין ויש כתב אישום, הסיפור הוא שונה.
רשף חן: כמה הרשעות יש?
גיל שפירא: אמרתי שאת הבדיקה הפרטנית לא ניתן היה לעשות ביומיים; צריך לראות לגבי כל תיק ותיק מה מצבו.
גיל שפירא: אני מניח שחלק מהתיקים, אגב, מתנהלים.
רשף חן: כמה מה-19 מג"בניקים?
גיל שפירא: הנתונים של שוטרי מג"ב ניתנים מתוך סך כל התיקים- -
רשף חן: נניח שמי שהועמד לדין זה רציני, כמה מזה זה מג"ב?
גיל שפירא: אני לא יכול לתת את הנתון הזה ללא בדיקה פרטנית של כל תיק ותיק.
איוב קרא: האם אדוני יוכל להעביר לנו לוועדה את הדברים פרטנית?
גיל שפירא: בהחלט, אם הוועדה תעביר לידינו רשימה מסודרת של הנתונים הפרטניים שאותם היא מבקשת לקבל.