GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שני דניאלס: כפי שהגברת מירי כהן ציינה, הנושא של האפוטרופוס, לנו במד"א קשה להתקשר לכל אפוטרופוס של מישהו שהוא כביכול - - -
ניסן סלומינסקי: לא, לא, זה לא שייך.
<שני דניאלס: כי השניות האלה, הדקות האלה - - -
ניסן סלומינסקי: כי השניות האלה זה חיים.
<שני דניאלס: אל"ף, זה חיים.
<שני דניאלס: בי"ת, גם כמות השיחות שנכנסות ברגע לא מאפשרות נטרול של תורן מוקד לטובת - - -
ניסן סלומינסקי: טוב, בואו נתחיל לסכם.
ניסן סלומינסקי: זו קריאה ראשונה ואנחנו נעשה עוד שינוי.
ניסן סלומינסקי: כן, עורך הדין יואל הדר.
<יואל הדר: אנחנו, המשרד לביטחון הפנים, זה לא רק משטרת ישראל, שאחוזי ההטרדה, כפי שצוין פה, זה תלוי גם לפי איזו שנה ואיזה זמן.
<יואל הדר: זה יכול להגיע אפילו ל-28%.
<יואל הדר: אם מדברים על 10 מיליון שיחות, אז אנחנו מדברים על 2.8 מיליון, שזה לא מעט.
<יואל הדר: גם יש לנו לכב"א.
<יואל הדר: שאנחנו - - - גם את הכבאות.
<יואל הדר: אין לנו איזושהי בדיקה אמפירית או בדיקה מחשובית, אבל אנחנו מעריכים את זה בכ-10%.
<יואל הדר: גם בתוך כבאות האש, שזה הצלת חיים.
<יואל הדר: ולא רק הנושא של פלילי, ששם יש הפרעה.
<יואל הדר: זה בהחלט, יש לזה השלכות על הנושא של הצלת חיים.
<יואל הדר: שגם לזה אנחנו צריכים לתת תשובה.
<יואל הדר: עכשיו, בעיקר התמקדו בנושא של המשטרה פה, והמענה שבעצם מי שאמור לתת בחוק הזה זו המשטרה.
<יואל הדר: מפני שמי שמעמיד לדין זו בסופו של דבר המשטרה ולא מד"א ולא כב"א.
<יואל הדר: זאת אומרת, כל החקירות שיצטרכו לעשות לגבי המטרידים, זה לא רק הטרדות למשטרה, כי המשטרה התמקדה בנושא הזה, זה בעצם הטרדות לכל הגופים האחרים, כמו שיש לזה השלכות הרבה יותר גדולות מאשר, אני אומר, רק לגבי המשטרה, שגם זה לא מעט.
<יואל הדר: וכל המנגנון שנוצר, כנראה, שזה גם החוק לא יפתור את המנגנון של כל הנושא של החקירות, ועד שיאתרו מישהו ואז יצטרכו להוכיח שבאמת הוא הטריד ומי אותו אדם.
<יואל הדר: גם אם זה קנס או גם אם זה מאסר, בסופו של יום, כל המנגנון הזה יצטרך להיות מופעל.
<יואל הדר: יכול להיות שהמערכת, בגלל העומסים שהיא נמצאת, היא תוכל לטפל במאוד מאוד מעט מקרים, אם בכלל, שזה לא יביא.
<יואל הדר: כי המטרה של כולנו פה – לפחות מה שאני יודע, גם של היושב ראש וגם של חברי הכנסת המציעים ושל כולם – זה למנוע את המטרידים באמת.
<יואל הדר: לא את אלה שבטעות התקשרו למשהו וסברו משהו, שזה לא היה לא נכון.
<יואל הדר: אלא באמת את המטרידים למנוע כדי לנקות את השיחות, אם מישהו באמת זקוק להם.
<יואל הדר: ולכן המנגנון שקיים פה הוא לא יפתור את - - -.
<יואל הדר: אתה מדבר על קנס, אבל בסופו של דבר, עד שיגיעו לדבר הזה ועד שיגיעו לבית המשפט, זה יהיה מסלול מאוד ארוך.
<יואל הדר: גם לגבי קנס, לגבי קטינים – 14 אלף שקלים, שדיברו פה בתור הקנס, שזה אמור להיות הקנס הפלילי בנושא הזה, אני מניח שחלק גדול מהקטינים ומההורים שלהם, בהנחה שמגיעים לאותו קטין או שיש חזקה שהוא בעל הטלפון, להטיל את הקנס והוא יצטרך לשלם – הוא לא יוכל לשלם את הקנס, כי לא יהיה לו את זה.
<יואל הדר: וחלק גדול מההורים גם לא ישלם את זה.
<יואל הדר: המשמעות היא: מעבר למסלול הפלילי ולא - - -
<לילך וגנר: קנס מרבי.
<אפרת חקאק: זה המסלול הפלילי.
<אביטל בגין: קנס מקסימום.
<יואל הדר: כן, אבל הוא לא יוכל לשלם את זה, ויכול להיות שאז החלופה היא מאסר ולא החלופה של הקנס, כי לא - - -.
<יואל הדר: ואז יש לנו שוב בעיה בנושא של - - -
ניסן סלומינסקי: ועל כן אתה מציע את ההצעה השלישית.
<יואל הדר: ואז אני חושב שהדרך הנכונה; עכשיו, אני רוצה גם להקל כי המשטרה עמוסה, ואז - - - יש כמה מוקדים פה.
<יואל הדר: אני לא מציע שהמשטרה, היא תפנה לחברות התקשורת, מה שדיברו על חסימות לתקופה קצרה או יותר ארוכות, עם הזמן, אם זה ממשיך – לא המשטרה תפנה, אלא לכל גוף וגוף יהיה מישהו מוסמך.
<יואל הדר: לא אותו מוקדן, אלא מישהו מוסמך שהוא זה שיוכל לפנות לחברת התקשורת ולהגיד: האדם הזה מטריד אותנו.
<יואל הדר: מהטלפון הזה – לא האדם.
<יואל הדר: מהטלפון הזה מטרידים אותנו.
<יואל הדר: אנחנו התרענו פעם, פעמיים, שלוש.
<יואל הדר: נעשה גם את המנגנון של ההודעה.
<יואל הדר: זה לא יהיה משהו אמורפי, אלא מנגנון של ההודעה לאותו בעל טלפון - - -
ניסן סלומינסקי: בכל מוקד זה - - -
<יואל הדר: כן, אבל הבעיה היא שהמשטרה לא תטפל - - - או במוקד - - -
ניסן סלומינסקי: לא, זה צריך להיות ריכוז.
ניסן סלומינסקי: תראה, זה לא יכול להיות.
ניסן סלומינסקי: נניח, במד"א.
ניסן סלומינסקי: זה לא יכול להיות שכל מוקד של מד"א יוכל לסגור פלאפון לשבוע.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, זה לא סביר.
ניסן סלומינסקי: אולי במד"א צריך להיות מישהו אחד מטעם מד"א שהוא מקבל את הפניות של המוקדים.
ניסן סלומינסקי: הוא בודק.
ניסן סלומינסקי: מה שבמשטרה עושים.
<יואל הדר: כן, כן, בסדר.
<יואל הדר: אמרתי.
<יואל הדר: זה לא - - -
ניסן סלומינסקי: הוא עושה.
ניסן סלומינסקי: אחרי שהוא משתכנע שבאמת זה מטריד.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהוא צריך כאן לעשות שיחה.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, הוא, למפקח מולו.
ניסן סלומינסקי: לא שכולם עוסקים בזה.
ניסן סלומינסקי: להערכתי, צריך להיות משהו קצת יותר.
ניסן סלומינסקי: מוקד לבד שיוכל לסגור, אני לא - - -
<יואל הדר: לא אמרתי מוקד.
<יואל הדר: אמרתי: צריך למצוא מישהו אחראי.
<יואל הדר: אני אומר כאן: לא צריך שיהיה את כל המוקדן, אלא ההיפך, מישהו אחראי, שצריך לקבוע מי האחראי.
<יואל הדר: אבל המשטרה לא תוכל לעשות בשביל כל המוקדים.
<יואל הדר: זה מה שאני רוצה להביע פה.
<יואל הדר: ויש גם מוקדים שהם מוקדים של רשות מקומית באיזשהו מקום, שגם כן - - - הם נתנו, אז גם כן צריך מישהו, לקבוע מישהו ברמה בכירה שם, שיעמוד לדין משמעתי, בהנחה שהוא מפר, שהוא עושה פעילות שהיא בניגוד, כדי לגרום לכך שלא כל אחד יוכל לעשות את המנגנון של פנייה לחברת התקשורת.
<יואל הדר: כמובן שחברת התקשורת, ברגע שהיא עושה את זה, היא גם צריכה להיות, מבחינתי, כאילו משופע מכל כיוון אפשרי מאותו גוף שפנה.
<יואל הדר: חברת התקשורת לא צריכה לסבול מזה שהגוף פנה וביקש לחסום לתקופה מסוימת.
<יואל הדר: כל המנגנון צריך להיות - - -
אוסאמה סעדי: יש לי שאלה, אדוני היושב ראש: בתוך ה-250 אלף או המיליון וחצי, יש כאלה מספרים שהם מטרידים סדרתיים, חוזרים על עצמם?
<אופיר כפרי: זו הכוונה.
אוסאמה סעדי: מה האחוז?
<אופיר כפרי: כל טלפון שמוגדר כמטריד או סדרתי הוא לפחות - - -
אוסאמה סעדי: מה האחוז מתוך המיליון וחצי?
אוסאמה סעדי: זה לא מיליון וחצי אנשים מטרידים.
<אופיר כפרי: אם זה אותו איש שמשתמש בכמה מספרי טלפון?
<אופיר כפרי: אני לא יודע.
אוסאמה סעדי: כל מספר - - - טלפון - - - 100 פעם ביום.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אז קודם הסברנו שעד שאדם נחסם הוא צריך לעשות מספר מסוים של שיחות, ורק אחרי שהן מזוהות כשיחות מטרידות אז הוא נחסם.
<ג'ורג' קיוורקיאן: זאת אומרת, יכול להיות שאדם אחד ייצר יותר משיחה אחת - - - כן?
<ג'ורג' קיוורקיאן: ננסח את זה כך.
אוסאמה סעדי: לא, האם יש פילוח בתוך המיליון וחצי שדיברתם עליהם?
אוסאמה סעדי: וזה המספר שאני שמעתי מהיושב ראש - - - 250 אלף - - -
<ג'ורג' קיוורקיאן: אז אני אגיד: זה קשה לעשות פילוח כזה.
<ג'ורג' קיוורקיאן: שוב, ליושב ראש הוועדה, הערה טכנולוגית: ההצעה דיברה על מספר sim.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אם אתה מוציא את ה-sim מהטלפון, אתה עדיין יכול להטריד מוקד 100.
<ג'ורג' קיוורקיאן: ולנו אין ביקורת על זה.
<ג'ורג' קיוורקיאן: וההצעה שלנו מתייחסת גם לקבל - - -
<יואל הדר: לא, לא, לא, יש תשובה.
<יואל הדר: התשובה היא שחברות התקשורת – וזה אחד מהדברים – יצטרכו להעביר, גם למוקדים, את הברזל, את מספר הברזלים, ואז - - -.
<יואל הדר: זאת המטרה.
<ג'ורג' קיוורקיאן: וזאת אפשרות טכנולוגית.
<ג'ורג' קיוורקיאן: קלה להשגה.
<ג'ורג' קיוורקיאן: זאת לא הבעיה.
<ג'ורג' קיוורקיאן: בדקנו את זה ואפשר לעשות את זה.
ניסן סלומינסקי: חברת הכנסת יעל גרמן.
יעל גרמן: אני לא חושבת שחיסמת טלפון זה אפשרי.
יעל גרמן: אני חושבת שבעולם הטכנולוגי שלנו, למרות מספר הברזל, אדם יוכל במהרה, מהר מאוד, לרכוש טלפון אחר.
יעל גרמן: אני גם לא יודעת אם זה מידתי.
ניסן סלומינסקי: הוא משלם קנס.
ניסן סלומינסקי: זה עולה כסף.
יעל גרמן: לדעתי, זה לא צריך להיות הכיוון.
יעל גרמן: כשאתה העלית את ההצעה הזו זה היה בעקבות מקרה מאוד-מאוד-מאוד טרגי, שעלול לקרות שוב.
יעל גרמן: זאת אומרת, אנחנו הבנו שיש כאן בעיה.
יעל גרמן: היום אנחנו לא סתם מבינים שיש כאן בעיה, אנחנו ממש מאשרים ומאששים את זה שיש כאן בעיה מאוד-מאוד רצינית.
יעל גרמן: מה זה 20%?
יעל גרמן: זה מטורף.
יעל גרמן: זה בזבוז כוחות אדם.
יעל גרמן: ולכן, אתה יודע, אני לא חושבת שצריכה להיות מיד עבירה פלילית, אבל לפעמים – אתה אומר את זה הרבה פעמים – מי שרך כלפי הרעים, הוא קשה כלפי הטובים.
יעל גרמן: אז אני לא הייתי מהססת, עורך הדין יואל הדר, גם להטיל קנס של 17 אלף שקלים.
יעל גרמן: הרי מה מטרת העונש?
יעל גרמן: העונש – המטרה שלו זה להרתיע.
יעל גרמן: זה לא להעניש את בן האדם הספציפי.
יעל גרמן: זה להראות למען יראו וייראו.
יעל גרמן: זה הכוונה של העונש.
יעל גרמן: אם אנחנו אומרים שיש כאן תופעה, בואו לא נחוס.
יעל גרמן: בואו נלך על קנסות מאוד גבוהים.
יעל גרמן: בעזרת הקנסות אנחנו הבאנו את האנשים לחגור חגורות בטיחות ו-1,001 דברים אחרים.
יעל גרמן: ולהערכתי, אם אכן נלך על קנסות גבוהים, התופעה הזאת פשוט תיעלם.
ניסן סלומינסקי: כן, חבר הכנסת אוסאמה סעדי.
אוסאמה סעדי: אני באופן עקרוני מסכים להצעה, במיוחד שאנחנו שומעים עכשיו את המספרים המדהימים מהמשטרה וממד"א.
אוסאמה סעדי: אבל בהגדרה שמוצעת כאן, מבחינה משפטית אני חושב שצריך לנסח אותה.
אוסאמה סעדי: כי בהצעה כתוב: הפונה למוקד חירום בקריאת שווא, דינו קנס.
אוסאמה סעדי: זאת אומרת, צריך להגדיר מה זה הפונה; אחרי כמה פניות.
אוסאמה סעדי: כי אם אני מחייג - - -
ניסן סלומינסקי: לא, לא, עשינו את כל זה כבר.
ניסן סלומינסקי: דיברנו על זה - - -
ניסן סלומינסקי: בהתחלת הישיבה דיברנו על זה ארוכות, גם על הנושא של קריאת שווא וגם על הנושא של הטרדה.
ניסן סלומינסקי: גם הנושא הזה שאנחנו, מצד אחד, רוצים מאוד לעודד.
ניסן סלומינסקי: אם אדם מצלצל כי הוא חשב שבאמת קרה משהו ומתברר שבסוף לא קרה.
ניסן סלומינסקי: ההיפך.
ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לעודד אנשים שיעשו את זה.
אוסאמה סעדי: אז איפה ההגדרות האלה?
אוסאמה סעדי: אני מתנצל שבאתי - - -
<אפרת חקאק: כי אנחנו עדיין לא התכנסנו - - -
אוסאמה סעדי: אז באופן עקרוני אני מסכים, אבל - - - הדברים האלה - - -
ניסן סלומינסקי: אז עכשיו.
ניסן סלומינסקי: עכשיו אנחנו בדיוק הולכים לעשות את זה.
<אורנן שטיינברג: אפשר שלוש הערות של משרד התקשורת.
<אורנן שטיינברג: הערה ראשונה, כפי שאדוני אמר בהתחלה: כמובן שאין פה ניסון להפוך את משרד התקשורת לזרוע הארוכה של המשטרה או לגובה כזה או אחר.
<אורנן שטיינברג: אז צריך באמת לראות בהוראות ובנורמה שאנחנו כן נחיל, שאנחנו כן רוצים שבעצם ימנעו או יצמצמו את התופעה, לא להכניס את משרד התקשורת למקום שהוא לא אמור להיות בו.
<אורנן שטיינברג: כי כמובן שהוא אמון על שוק התקשורת, אז צריך להיזהר מהדבר הזה.
<אורנן שטיינברג: זו הערה כללית ראשונה.
<אורנן שטיינברג: שתי הערות נוסח: דבר ראשון זה לגבי הכרטיסים.
<אורנן שטיינברג: אז אנחנו מציעים לקרוא לזה רכיב לזיהוי המינוי.
<אורנן שטיינברג: אגב, כרטיסים זה משהו שאנחנו לא מכירים עדיין בחקיקה שלנו, ולכן זה משהו חדש.
<אפרת חקאק: רכיב למה?
<אורנן שטיינברג: רכיב לזיהוי המינוי.
<אורנן שטיינברג: האמת שזה תרגום יחסית מילולי של sim באנגלית.
<אורנן שטיינברג: זה דבר ראשון.
<אורנן שטיינברג: ודבר שני, אנחנו כן חושבים שצריך את ההגדרה של מינוי פה, שהוא מתכתב עם ההגדרה של או בעצם מה שיש בחוק סדר הדין הפלילי, סמכויות אכיפה, נתוני תקשורת.
<אורנן שטיינברג: כי גם, למרבה ההפתעה, אין בחוק התקשורת או בסעיף ההגדרות של חוק התקשורת הגדרה למינוי.
<אפרת חקאק: אבל יש התייחסויות למינוי בחוק - - -
<אורנן שטיינברג: יש התייחסויות, נכון, אבל אין את ההגדרה של מינוי.
<אורנן שטיינברג: פה, אני חושב, בגלל הפליליות של זה, אני חושב שכדאי באמת להגדיר את זה במדויק.
<אביטל בגין: אפשר רק הערה אחרונה?
<אביטל בגין: שחזקה כידוע היא דבר בעייתי.
<אביטל בגין: ואם המשטרה אומרת שהיא לא חושבת שזה נכון ושאין בכוונתה לאכוף; החזקה הוצאה על ידינו בעקבות הצוות של המשטרה שצוין, ששם דובר.
ניסן סלומינסקי: אנחנו כן נשאיר את זה.
ניסן סלומינסקי: זו הדרך.
ניסן סלומינסקי: כי בלי זה, להערכתי, לא יהיה לנו שום דבר.
ניסן סלומינסקי: לא, זה ודאי שנשאיר.
ניסן סלומינסקי: זה אל"ף-בי"ת.
<אפרת חקאק: כי בדיוק בעניין הזה רציתי להעיר כמה הערות.
<אפרת חקאק: קודם כל, לעניין העבירה החדשה: אני מבינה שהמשטרה לא מתלהבת מהעבירה החדשה, אבל אני חושבת שהמציעים דווקא רצו להעביר מסר בחקיקת הסעיף החדש, וזה לא רק לעניין הפרקטי של איך אוכפים את הדבר הזה.
<אפרת חקאק: אז עכשיו, בקריאה הראשונה, אנחנו מעבירים אך ורק עבירה פלילית.
<אפרת חקאק: ולעניין הזה, אולי לא בדיון הזה, אבל אני הייתי שמחה להבין את ההערות שלך על עבירות הקנס.
<אפרת חקאק: כי יש לכם מערכת של עבירות קנס גם היום.
<אפרת חקאק: זה לא משהו שאתם צריכים - - -
<ג'ורג' קיוורקיאן: מערכת שלמה של תעבורה.
<אפרת חקאק: לא רק.
<ג'ורג' קיוורקיאן: שזה בתי המשפט לתעבורה, לא של - - -.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אני לא מכיר מערכת אחרת.
<אפרת חקאק: יש לכם עבירות קנס בהמון נושאים, - -
<ג'ורג' קיוורקיאן: כמו?
<אפרת חקאק: - - לא רק בעבירות קנס.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אני לא מכיר.
<אפרת חקאק: עבירות מינהליות ועבירות קנס, שזה בעצם אותה מערכת.
<ג'ורג' קיוורקיאן: המשטרה בעיקר עוסקת בתיקים פליליים.
<אפרת חקאק: תשאל את עורכת הדין יפעת רווה, שמגיעה לפה בעוד שנייה לדיון אחר על הנושא הזה.
<אפרת חקאק: אבל זה בכלל אני הייתי שמחה לשמוע על העניין הזה.
<אפרת חקאק: בעניין הכלי המינהלי: זה משהו שאפשר לשקול, אבל זה שונה לחלוטין מהקריאה הראשונה.
<אפרת חקאק: אפשר לכתוב בדברי ההסבר שאנחנו רוצים לשקול את המנגנון המינהלי, אבל אני רוצה להעיר שזה לא מנגנון פשוט.
<אפרת חקאק: כמו שאמר הנציג של משרד התקשורת: אנחנו מערבים פה גורם שלישי.
<אפרת חקאק: קודם כל, שנית, אנחנו צריכים להחליט מי מכריע, מה ההגנות שנותנים לבן אדם, מה המסלול.
<אפרת חקאק: זה לא דבר פשוט.
<אפרת חקאק: זה - - -
ניסן סלומינסקי: נעשה את זה לקריאות שנייה ושלישית.
<אפרת חקאק: אפשר לשאול את זה.
ניסן סלומינסקי: עכשיו, רק נכתוב בדברי ההסבר שזו המגמה, ולקראת קריאות שנייה ושלישית - - -
<אפרת חקאק: הוועדה תשקול את המנגנון.
<אפרת חקאק: אבל זה משהו שהוא - - -
ניסן סלומינסקי: יבדקו את זה טוב-טוב.
ניסן סלומינסקי: כי להערכתי, זה יכול להיות פתרון.
ניסן סלומינסקי: אם נמצא את המנגנון הנכון ואת הבקרה, שזה לא יהיה רק סתם מישהו שמחליט פתאום לסגור.
ניסן סלומינסקי: אבל אם נמצא את זה, זה יכול להיות, בסופו של דבר, הפתרון הכי טוב מכולם.
ניסן סלומינסקי: כי זה גם הכי משפיע: גם על הנערים וגם על המבוגרים וכולי.
ניסן סלומינסקי: בפרט אם אתה יודע לסגור גם את המספר שלו.
ניסן סלומינסקי: הכוונה שגם אם הוא יקנה טלפון אחר, את המספר הזה הוא לא יוכל להעביר.
ניסן סלומינסקי: אתה יודע מה המשמעות?
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, אנשים לא יודעים כבר.
ניסן סלומינסקי: היום אנשים מזהים את המספר.
ניסן סלומינסקי: או פתאום להתחיל להגיד לכולם: יש לי לתשעה ימים מספר אחר.
<ג'ורג' קיוורקיאן: על זה אנחנו בדיוק מדברים – על המניע.
<אפרת חקאק: על זה, אני מניחה, שמשרד התקשורת - - -
ניסן סלומינסקי: אני אומר: מאה אחוז.
ניסן סלומינסקי: אז אמרתי: את זה נעשה כהכנה, ובקריאות שנייה ושלישית נכניס את זה גם כן.
ניסן סלומינסקי: לא רק את זה, גם את זה, ונצטרך למצוא את ההחלטות מתי זה ומתי זה.
<אביטל בגין: צריך לבחון את ההוספה של זה, כי גם זה מרחק גדול מהמסגרת של הצעת החוק המקורית הפרטית.
<אביטל בגין: זה גם דורש דיון מאוד רציני מול חברות התקשורת.
<אביטל בגין: זה לא רק פנים ממשלתי, בשונה - - -
ניסן סלומינסקי: זה מאה אחוז, ואני נותן לכם את הזמן – שבועיים יהיה לכם זמן.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אני לא חושב שחברות התקשורת יתנגדו לדבר כזה.
<אפרת חקאק: לא צריכים - - -
<ג'ורג' קיוורקיאן: ואם דיברת קודם על מסר, אם גברתי דיברה על מסר קודם, אז המסר מאוד חשוב, כאן, בהצעה שלנו.
<ג'ורג' קיוורקיאן: מסר מאוד חשוב.
<אפרת חקאק: יכול להיות שיש תועלת בדבר ויש אפשרות לעשות את זה, אבל בטח ובטח שצריכים להזמין את כל הגורמים הרלבנטיים ולשקול את כל האינטרסים ואת - - - שהם צריכים לתת.
<ג'ורג' קיוורקיאן: בטוח.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אנחנו, בגלגולים הקודמים, עשינו את זה באמצעות משרד התקשורת, ואנחנו סומכים עליהם לבדוק את זה שוב.
<אפרת חקאק: אני מקריאה את הנוסח שאני הצעתי ואנחנו נשאל את השאלות שנשארות פתוחות: הוספת סעיף 30א לחוק הבזק.
<אפרת חקאק: חוק התקשורת בזק ושידורים, פניית שווא למוקד חירום.
<אפרת חקאק: הפונה – אני מוסיפה פה באמצעות מתקן בזק – בפניית שווא למוקד חירום.
<אפרת חקאק: ככה אני הגדרתי את זה.
<אפרת חקאק: השאלה אם אתה רוצה להוסיף תיבה שבעצם מצמצמת טיפה ומגדיר קצת יותר מה זה פניית שווא, בעקבות ההערות של חברי הכנסת ושל המועצה לשלום הילד.
<אפרת חקאק: אני הייתי מציע בשלב זה אולי להוסיף: באופן שיש בו כדי להטריד, כך שאנחנו נאפיין את ההתנהגות - - -
ניסן סלומינסקי: מה אתם מציעים?
<אביטל בגין: אני מציעה להחליף את הפונה בפניית שווא, אלא המטריד באמצעות מתקן בזק – מוקד חירום.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, אני כרגע לא נכנס להבדל בדקויות.
ניסן סלומינסקי: אז או שנעשה את זה לקראת שנייה ושלישית או שתסבירו לי מה ההבדל.
ניסן סלומינסקי: מה ההבדל בין הנוסח שלך לנוסח הזה?
<לילך וגנר: מה שאנחנו הצענו לגבי המטריד, זה נועד לענות על הטענות שעלו גם מהמועצה לשלום הילד וגם מחברי כנסת, שפניית שווא זה יסוד קצת עמום בעבירה, והם לא רוצים, מצד אחד, להרתיע אנשים שבאמת מקיימים, רוצים - - -
ניסן סלומינסקי: מה את חושבת על מה שהיא?
<אפרת חקאק: אני מסכימה - - -
<אפרת חקאק: במיוחד - - -
ניסן סלומינסקי: בואו נרוץ.
ניסן סלומינסקי: טוב לי.
<אפרת חקאק: הבנו שהמשטרה לא מתלהבת מהרעיון של עבירת קנס, וזה קצת מוריד מהבעייתיות של המונח העמום הזה.
<לילך וגנר: זה נכון, אבל אנחנו באמת חושבים שאם גם זה וגם זה נכנס למטריד, אז זה יהיה מונח יותר נכון.
<אפרת חקאק: אז המטריד באמצעות מתקן בזק, מוקד חירום בטחוני או מוקד חירום של משטרת ישראל, מגן דוד אדום והרשות הארצית לכיבוי ולהצלה.
<אפרת חקאק: זה בסדר?
<אפרת חקאק: דינו הקנס האמור בסעיף 61א(1) לחוק העונשין, שזה בערך 14 אלף שקל.
<אפרת חקאק: עכשיו, אני הצעתי במקום מה שהוצע בטרומית, עבירה קצת יותר חמורה, הביאה - - - לפעולות מטעם מוקד החירום – נגדיר את מוקד החירום שזה יכלול את כולם – שהיו כרוכות בהקצאת משאבים של ממש.
<אפרת חקאק: דינו הקנס האמור בסעיף 61א(3) לחוק העונשין, שזה קצת יותר גבוה.
<אפרת חקאק: הרבה יותר גבוה.
<אפרת חקאק: לעניין סעיף זה.
<אפרת חקאק: עכשיו אנחנו הגענו לעניין של החזקה.
<אפרת חקאק: שוב, אני מציעה שהחזקה, בגלל שהחזקה – חזקה זה לא דבר רגיל בדין הפלילי, ובגלל שגם המשטרה לא הביעה עמדה פה שהחזקה היא הכרחית, והבעיה שלהם היום היא באכיפה דווקא, אני הייתי מצמצמת את החזקה, שוב, שזה עניין חריג רק לבגיר.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אני לא התייחסתי לחזקה מפני שהתייחסתי למתווה אחר.
<ג'ורג' קיוורקיאן: אבל גם בכל מתווה שיהיה, חזקה זה דבר מועיל תמיד.
<אפרת חקאק: בגלל זה גם הצענו - - -
<ג'ורג' קיוורקיאן: וחשוב, אם כבר מחילים אותו – גם לקטינים, גם לבגירים.
ניסן סלומינסקי: אבל אני אומר: לא רק לבגיר.
ניסן סלומינסקי: דווקא אצל נערים צריכים את החזקה.
ניסן סלומינסקי: אחרת, לא תצאי מזה.
ניסן סלומינסקי: כי אף פעם לא תדעי מי באמת המצלצל.
ניסן סלומינסקי: כי כל אחד יספר, כל אחד יצחק ויספר על השני.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שחזקה צריכה להיות.
ניסן סלומינסקי: רק, שוב, בהנחה, כמו שאמרנו קודם: שבסוף אין כאן רישום פלילי.
ניסן סלומינסקי: אלא אם כן בסוף תהיה הוכחה.
ניסן סלומינסקי: אני מניח שהחזקה עומדת כל עוד אין.
ניסן סלומינסקי: אבל אם הצד השני מצליח להוכיח בהוכחות ברורות שזה לא הוא, - -
<קריאה: ספק סביר.
ניסן סלומינסקי: - - אז החזקה מתבטלת.
<קריאה: - - - לעורר ספק.
<אפרת חקאק: אנחנו כתבנו שבסוף - - - ספק סביר - - -
ניסן סלומינסקי: אז אני מציע שלא דווקא, לא רק לבגיר.
<אפרת חקאק: אני מזכירה שפה אנחנו קובעים עבירה רגילה – שיש רישום פלילי אם מעמידים לדין.
ניסן סלומינסקי: אם מעמידים לדין.
ניסן סלומינסקי: אבל אם הולכים על הקנס, אז אין.
<קריאה: זה לא המצב הרצוי.
<אפרת חקאק: ברור שזה לא המצב הרצוי.
<יואל הדר: אין קנס - - -
<קריאה: לא תהיה חזקה - - -
<יואל הדר: בהתחלה יש - - -
<אפרת חקאק: מה?
<אביטל בגין: זה מה שהיא אומרת.
<יואל הדר: עד שזה ישתנה על ידי שרת המשפטים, עדיין זו עבירה פלילית.
<ג'ורג' קיוורקיאן: בינתיים זאת עבירה פלילית.
ניסן סלומינסקי: אז אני לא מבין.
ניסן סלומינסקי: כשאנחנו, נניח, בעוד שבועיים נעביר את החוק הזה - - -
<יואל הדר: פלילי.
<אפרת חקאק: פלילי.
ניסן סלומינסקי: גם אם הוא משלם קנס?
<יואל הדר: כן.
<ג'ורג' קיוורקיאן: זה אומר שצריך חקירה, צריך להעמיד לדין, כתב אישום.
<אפרת חקאק: - - - להעמיד - - -
<אביטל בגין: כשאנחנו אמרנו שאין רישום אנחנו דיברנו על - - -
ניסן סלומינסקי: מה צריך לעשות כדי שזה לא יהיה פלילי?
<אביטל בגין: צו של שרת המשפטים.
ניסן סלומינסקי: למה צו?
ניסן סלומינסקי: למה החוק לא יכול לעשות את זה?
<לילך וגנר: זה המנגנון שקבוע.
<אביטל בגין: כי זה המנגנון שחוק סדר הדין הפלילי או חוק עבירות מינהליות - - -
ניסן סלומינסקי: זו פעם ראשונה שאני שומע שהחוק לא יכול לעשות מה ששר יכול לעשות.
ניסן סלומינסקי: זה נשמע לי משונה.
<לילך וגנר: לא, זה המנגנון.
<אפרת חקאק: זה המנגנון - - -
ניסן סלומינסקי: אז מה זה המנגנון?
ניסן סלומינסקי: הכול קובע הבית הזה.
ניסן סלומינסקי: מה זה נקרא המנגנון?
<לילך וגנר: נכון - - -
<אביטל בגין: הבית הזה קבע את המנגנון, שזו הדרך להפוך - - -
ניסן סלומינסקי: ואם אני עכשיו אכתוב כאן שזה לא כך.
<אביטל בגין: אז חבל לעשות משהו מאוד-מאוד צורם או בולט בתוך הרוחב של החקיקה לגבי איזושהי עבירת קנס ספציפית כשיש לך מאות, אלפים, אני לא יודעת כמה, - -
<אפרת חקאק: אלפים.
<אביטל בגין: - - עבירות קנס שאתה מאשר פה כל פעם שמגיעות לאישור של הוועדה, ואין סיבה לחרוג.
ניסן סלומינסקי: לא, אבל אני אומר לקטינים, זאת אומרת, לנערים, כאן הייתה הבנה, וככה אני הבנתי מכם, שלא יהיה רישום פלילי.
<לילך וגנר: שוב, בהנחה שיהיה המנגנון הזה שיהפוך את זה לעבירת קנס מינהלית או לעבירת ברירת משפט, לפי חוק סדר הדין הפלילי.
<לילך וגנר: אבל צריך - - -
<אביטל בגין: אין בעיה.
<אביטל בגין: לפעול מול שרת המשפטים, שאנחנו נביא במהרה, כמה שיותר מוקדם, צו שיאושר על ידי הוועדה, כדי שתהיה את האפשרות של ברירת משפט.
ניסן סלומינסקי: אז אנחנו - - -
<יואל הדר: אדוני היושב-ראש, אז תעשה תחולה מאוחרת.
<יואל הדר: משהו כזה.
<יואל הדר: עד - - -
ניסן סלומינסקי: לא, אני לא אעשה תחולה מאוחרת.
ניסן סלומינסקי: אתם תביאו את זה.
ניסן סלומינסקי: ואם לא - - -
ניסן סלומינסקי: אתם תדאגו שזה יהיה בהקדם.
ניסן סלומינסקי: כלומר, תתחילו כבר עכשיו לעבוד על זה.
ניסן סלומינסקי: עוד לפני שאנחנו עברנו לקריאות שנייה ושלישית, עד שזה יהיה.
<אפרת חקאק: אז לעניין החזקה: אתה רוצה להחיל את החזקה גם - - -?
<אפרת חקאק: אז מה ההחלטה לעניין החזקה?
ניסן סלומינסקי: חזקה – ודאי.
<אפרת חקאק: חזקה גם על הקטינים.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שכן.
<אפרת חקאק: אז לעניין סעיף זה, המשתמש במתקן בזק באמצעות רכיב לזיהוי המינוי, להלן – טלפון - - -
<אורנן שטיינברג: לא, לא צריך את הלהלן.
<אפרת חקאק: לא צריך את זה.
<אפרת חקאק: בסדר.
<אפרת חקאק: יראו את המינוי כאילו הוא עשה את השימוש בטלפון, זולת אם הוא רואה ספק סביר - - -
<לילך וגנר: כאילו הוא השתמש ברכיב לזיהוי המינוי.
<אורנן שטיינברג: השתמש ברכיב לזיהוי המינוי.
<אורנן שטיינברג: יראו את המינוי כאילו הוא השתמש ברכיב לזיהוי המינוי.
<אפרת חקאק: ואנחנו נגדיר את - - -
<יואל הדר: אנחנו צריכים - - -.
<יואל הדר: יש לנו בעיה עם הנושא של המנגנון.
<יואל הדר: גם כן נצטרך, מה שהמשטרה העלתה פה.
<יואל הדר: אי אפשר.
<יואל הדר: היא אומרת שלא ואת אומרת שכן, אבל - - -
<אפרת חקאק: לא הבנתי - - -
<יואל הדר: הנושא של המנגנון המינהלי – האם למשטרה יש את המנגנון הזה חוץ - - - אם יש לזה משמעות, כי זו משמעות - - -.
<יואל הדר: בפרט שיש לזה גם משמעות תקציבית.
<יואל הדר: זה לא סתם איזשהו מנגנון.
<יואל הדר: בסדר?
ניסן סלומינסקי: את זה נעשה.
ניסן סלומינסקי: זה הנוסח?
<אפרת חקאק: זה הנוסח.
<אפרת חקאק: הוועדה גם החליטה - - -
<דורית ואג: לאחד.
<אפרת חקאק: שהיא מאחדת.
ניסן סלומינסקי: שהיא מאחדת.
ניסן סלומינסקי: אז דבר ראשון לאחד?
<אפרת חקאק: לאחד את שלושת ההצעות.
ניסן סלומינסקי: אני מציע, קודם כל, שנאחד את שלושת ההצעות של חברי הכנסת עמר בר לב, מרב מיכאלי ושלי, שהן הצעות שאפילו כתובות מילה במילה.
ניסן סלומינסקי: הצבעה בעד – פה אחד נגד - אין נמנעים – אין ההצעה לאיחוד הצעת חוק העונשין (תיקון – פנייה למוקד חירום והצלה בקריאת שווא לעזרה), התשע"ה–2015 (פ/1246); הצעת חוק העונשין (תיקון – פנייה למוקד חירום והצלה בקריאת שווא לעזרה), התשע"ה–2015 (פ/8); והצעת חוק העונשין (תיקון – פנייה למוקד חירום והצלה בקריאת שווא לעזרה), התשע"ה–2015 (פ/9) – נתקבלה.
ניסן סלומינסקי: הוועדה אישרה פה אחד את האיחוד.
ניסן סלומינסקי: עכשיו, מי בעד לאשר את הצעת החוק כפי שקראה היועצת המשפטית, ירים את ידו.
ניסן סלומינסקי: הצבעה בעד – פה אחד נגד - אין נמנעים – אין הצעת חוק העונשין (תיקון – פנייה למוקד חירום והצלה בקריאת שווא לעזרה), התשע"ה–2015, נתקבלה.
ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד לקריאה ראשונה.
ניסן סלומינסקי: אני אומר שוב: אנחנו ננסה להביא את זה לאישור הכנסת ואחר כך בזריזות ולקדם את זה לקריאות שנייה ושלישית, כי זה צורך אמיתי.
ניסן סלומינסקי: מה שאני מבקש, שאתם תגמרו את כל הדיונים והמנגנונים וכל מה שצריך בזריזות גדולה.
ניסן סלומינסקי: שלא זה מה שיעכב אותנו.
<יואל הדר: נשתדל.
ניסן סלומינסקי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, שוב, לחברי, חבר הכנסת, ולכם, אתם כבר האורחים הקבועים פה.
ניסן סלומינסקי: שלום גם לכם, בוקר טוב.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נתחיל בנושא של העבירות.
<סיגל קוגוט: אנחנו סיימנו את הדיון בפעם הקודמת כשדנו בעבירה של מילוי תפקיד ניהולי או פיקודי בארגון טרור.
<סיגל קוגוט: כלומר, דרג הביניים.
<סיגל קוגוט: זה סעיף 24.
<סיגל קוגוט: כאן, מאחר שלא רצו להבחין בין ארגון טרור ראשי לבין ארגון מעטפת, גם מסיבות מעשיות, אז הצענו הבחנה אחרת שנקטנו אותה גם בסעיפים אחרים.
<סיגל קוגוט: כאן הצענו שההבחנה תהיה לפי פעילות ולא לפי השאלה אם מדובר בארגון מעטפת או בארגון ראשי.
<סיגל קוגוט: הצענו להבחין כמו בארגוני פשיעה – במיוחד כשמדובר כאן
<סיגל קוגוט: על עבירה של 15 שנות מאסר – בין מי שמנהל את הפעילות הפלילית של הארגון לבין מי שמנהל פעילות אחרת.
<סיגל קוגוט: כאמור, מדובר פה בדרג ביניים.
<סיגל קוגוט: לגבי הדרג הראשי אנחנו לא סיכמנו סופית עם הממשלה איך לנסח את זה, אבל הכוונה היא למישהו שיש לו סמכות על כלל הארגון.
<סיגל קוגוט: דרג הביניים הוא מח"טים כאלה, שכאן רצינו להבחין.
ניסן סלומינסקי: לא לזלזל במח"ט.
<סיגל קוגוט: אנחנו לא מזלזלים, 15 שנה זה עוד לא ללכת עם פרחים הביתה.
<סיגל קוגוט: מאחר שמדובר על חבר פעיל, שזה שבע שנים, מה שיוצא פה שמי שלא מנהל את הפעילות הפלילית, זה שבע שנות מאסר, ומי שמנהל את הפעילות הפלילית, זה 15 שנות מאסר.
<סיגל קוגוט: פה עצרנו את הדיון.
<נעמה פויכטונגר: אנחנו רצינו להעיר שתי הערות, קודם כל לחזור למשהו בסעיף 23.
<נעמה פויכטונגר: תודה לייעוץ המשפטי על הנוסח שהם העבירו, שחידד את הנקודות שבהן רצינו עוד – הערה אחת שאני חושבת שהיא לא בעייתית, אני מקווה.
<נעמה פויכטונגר: דובר על כלל פעילות הארגון, כשהמטרה הייתה להבהיר שמדובר על הדרג הבכיר ביותר, אחרי שהשב"כ הבהירו שהמבנה הוא לא בדיוק פירמידה כל כך נוחה לזיהוי.
<נעמה פויכטונגר: עלה החשש – ואנחנו חשבנו שיש בזה ממש – שכשאנחנו אומרים המכוון את כלל פעילות הארגון, לכאורה יהיה צריך להוכיח שהוא מודע לכל חבילת טישו שמישהו קונה באיזשהו סניף, כמובן, על דרך ההגזמה.
<נעמה פויכטונגר: שהוא פשוט מעורב בכל פעילות ופעילות.