GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: השאלה כאן היא שאלה קשה מכיוון שאנחנו יודעים שגם בהפגנות, גם במחאה החברתית ובהפגנות נוספות, שוטרים מרשים להם לתפוס ולגעת ולמשש ועכשיו הם יוכלו להגיד שיש לנו את הסמכות, חשדתי, חששתי שאולי יש לה סכין, אולי היא מחזיקה בחזייה.
מיכל רוזין: אתם יודעים, פעם היו, לפי השירים של פעם, מחזיקים את הרימונים בחזייה.
מיכל רוזין: אולי הוא יחשוב שיש לה סכין.
מיכל רוזין: אני חוששת מאוד מההשלכות החברתיות של החוק הזה.
מיכל רוזין: אנחנו ברצון שלנו לביטחון, ברצון שלנו להפסיק את האלימות, ושוב, אני מסכימה עם חבר הכנסת חיים ילין שצריך לדבר כאן על מערכת החינוך, החברה והרווחה, שכמובן זה חלק גדול בכלל גם מגל הטרור האחרון אבל בוודאי מסכינאות ואלימות בקרב בני נוער.
מיכל רוזין: לכן ההשלכות החברתיות חייבות לבוא אל השולחן הזה וחייבות להיות נדונות לעומק.
ניסן סלומינסקי: דב ואחריו תמר.
דב חנין: תודה אדוני היושב ראש.
דב חנין: מאז תחילת הדיון הזה אנחנו התקדמנו.
דב חנין: אנחנו מבינים שאנחנו לא מדברים בחוק שמנסה להילחם בטרור, אנחנו מדברים בחוק שהמטרה העיקרית שלו היא מטרה פלילית, היא מטרה שמנסה לעגן או לייצר כלים נוספים למשטרה להתמודד עם כל מיני תופעות שהמשטרה טוענת שהיא לא מצליחה להתמודד אתן.
דב חנין: יש אמירה ידועה שאומרת שמקרים קשים מייצרים חוקים רעים אבל במקרה שלנו זה אפילו לא המצב.
דב חנין: זה לא שהחוק הרע הזה באמת נוצר מהמקרים הקשים של מעשי טרור.
דב חנין: יש מקרים קשים של מעשי טרור שכולנו מזדעזעים מהם, אבל לא מעשי הטרור הולידו את החוק הזה.
דב חנין: מה שמסתבר לנו זה שהחוק הזה בעצם משתמש במעשי הטרור כעילה, כתירוץ, לקדם משהו שהמשטרה לאורך שנים מנסה לקדם ולהעביר בכנסת בלי הצלחה.
דב חנין: כאשר אנחנו מנהלים את הדיון הזה, צריך להתחיל מהתחלה.
דב חנין: מה לעשות, במדינת ישראל יש מערכת של חוקים וחוקי יסוד ומצער אותי שהדיון הזה לא התחיל מחוקי היסוד כי הם קובעים את המסגרת לעבודה שלנו.
דב חנין: חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו קובע בצורה מפורשת בסעיף 7(ג) לחוק שלא ייעשה חיפוש ברשות היחיד של האדם, על גופו של האדם, בגופו של האדם.
דב חנין: זאת הוראה מפורשת בחוק היסוד.
יעל גרמן: ובכליו.
דב חנין: ובכליו, אבל לצורך העניין אני מדבר כאן על הגוף כי כאן מדברים על הגוף.
דב חנין: על החוק הזה ניתן להתגבר וגם זה כתוב בחוק היסוד בסעיף 8, אם אני זוכר נכון.
דב חנין: שם נאמר שניתן להתגבר על החוק הזה בחוק אחר שיש לו כמה תנאים.
דב חנין: האחד, הוא הולם את ערכיה של מדינת ישראל.
דב חנין: עכשיו ינסו לשכנע אותנו שלחפש באנשים בלי חשד ובלי חשש, זה הולם את ערכיה של מדינת ישראל.
דב חנין: זאת המדינה שאנחנו רוצים לחיות בה.
דב חנין: מדינה שאפשר לחפש בלי חשד ובלי חשש – אלה הם הערכים שלנו.
דב חנין: תכלית ראויה.
דב חנין: מה התכלית הראויה כאן?
דב חנין: אני תכף אגיע לכלים שיש למשטרה היום כדי לפעול נגד סכנות של עבריינות, ולטעמי יש למשטרה מספיק כלים.
דב חנין: התנאי השלישי, שימו לב, יש שלושה תנאים, הוא במידה שאיננה עולה על הנדרש.
דב חנין: כאשר אנחנו מדברים על חיפוש אינפלציוני בכל אדם, בכל מצב, בלי חשד, בלי חשד סביר, בלי חשש, בלי חשש סביר או לא סביר, בלי כלום, זאת מידה שאיננה עולה על הנדרש?
דב חנין: חברות וחברים, זאת הגזמה מוחלטת.
דב חנין: מה תהיה התוצאה המעשית של החוק הזה.
דב חנין: התוצאה המעשית של החוק הזה תהיה קודם כל פרופילינג דרמטי בחברה הישראלית.
דב חנין: לחוק הזה יש צבע, החוק הזה מכוון נגד השחורים.
דב חנין: נגד השחורים ונגד הכהים – ערבים, אתיופים.
דב חנין: חבל שחלק מנציגי המשטרה שנמצאים כאן לא היו בדיונים הקשים שניהלנו באולם הזה על האלימות של המשטרה נגד יוצאי אתיופיה.
דב חנין: הפרופילינג המזעזע, המביש והמחריד שאתם אחראים לו נגד יוצאי אתיופיה, רק מכיוון שהצבע שלהם הוא שונה.
דב חנין: והערבי, בכלל, על ערבים במדינת ישראל, אם אני אתחיל לדבר, אני אעבור את מסגרת הזמן שלי בשעות.
אוסאמה סעדי: אין מה לדבר.
<קריאה: אפשר לדבר, אבל זה לא יעזור.
דב חנין: ולא רק אלה.
דב חנין: מזרחיים.
דב חנין: המזרחיים והערבים די דומים, איך תפריד?
דב חנין: איך תבחין?
דב חנין: ורק אלה?
דב חנין: מסתבר שגם פעילי מחאה חברתית אפשר לעשות להם פרופילינג.
דב חנין: ואני מדבר על שחורים, ואז מה לעשות, יש גם חרדים שהם תמיד חשודים כשהם עושים הפגנות.
אורי מקלב: לבושים שחור.
דב חנין: זה אותו הדבר.
דב חנין: חברות וחברים, החוק הזה ייצר נזק דרמטי בחברה הישראלית.
דב חנין: יהפוך ציבורים שלמים לציבורים חשודים, לציבורים שירגישו שאין להם זכויות ואין להם מעמד ולא יצטרכו שום דבר אלא פשוט סתם אפשר לחפש בהם בכל רגע שרוצים.
דב חנין: כולם הופכים בחוק הזה בסופו של דבר לחשודים.
דב חנין: צודק חבר הכנסת מקלב.
דב חנין: החוק הזה מבטל את חזקת החפות.
דב חנין: כולנו חשודים.
דב חנין: כאן אני מגיע לנקודה המשמעותית ביותר.
דב חנין: החוק הזה לא עוסק בטרור וזה ברור לכולנו.
דב חנין: במה החוק הזה כן עוסק?
דב חנין: בריסוק הדמוקרטיה.
דב חנין: כי כאשר כולנו חשודים, אנחנו לא אזרחים, אין לנו זכויות, אנחנו מפחדים, אולי לא נרצה לעשות הפגנות.
דב חנין: איך נאמר כאן ובצדק אדוני השר, מה אתם עושים עם פעילי המחאה החברתית?
דב חנין: מה זאת ההתפרעות, ההשתוללות וההפקרות הזאת של התנהלות המשטרה?
דב חנין: למה אנחנו לא שומעים אותך מורה על חקירה מידית של אותם קציני משטרה שהזמינו אנשים לחקירה מופרכת, מיותרת ומזעזעת רק בגלל שהם לקחו רישיון להפגנה?
דב חנין: אין שום טענה, הם לא טענו שהאנשים האלה הפריעו את הסדר, הם אנשים שומרי חוק.
גלעד ארדן: הם כן טענו אבל אתם כמובן שומעים - - -
סתיו שפיר: לא, הם לא טענו.
סתיו שפיר: הטענה הזאת לא נטענה.
גלעד ארדן: אתם שומעים סלקטיבית.
גלעד ארדן: מה שנוח לכם, כדי לרצות את תומכיכם, אתם שומעים.
דב חנין: אדוני השר, בדיון שיהיה כאן
דב חנין: אני אראה ואני אוכיח שלמשטרה יש היום, לא צריך שום שינוי בחוק, את כל הכלים לפעול נגד אלימות ואני בעד שהיא תפעל נגד אלימות בכל התוקף ונגד טרור, ואני בעד שהמשטרה תפעל נגד טרור, ויש לה את כל הכלים ואת כל האמצעים.
דב חנין: תתחילו לעשות את התפקיד שלכם.
דב חנין: במקום להטריד פעילי מחאה חברתית דמוקרטית, תטפלו באלימות.
דב חנין: זה ענין שאתה אדוני השר יכול להוביל.
ניסן סלומינסקי: תמר ואחר כך יוסף.
תמר זנדברג: תודה רבה אדוני.
תמר זנדברג: אני אנצל את העובדה שרבים כבר דיברו לפני וביססו בצורה די ברורה את העובדה שהחוק הזה אין לו קשר לטרור.
תמר זנדברג: הסיבה היחידה שהוא מובא לכאן עכשיו זה תירוץ, כי מישהו תפס על זה טרמפ.
תמר זנדברג: אם כבר אתם רוצים לדעת מה כן חסר בטרור, ואני מתבססת על דברים שאמרו שוטרים בכירים ואנשים שטיפלו ובאמת עמדו בחזית המאבק וההגנה על אזרחי ישראל מול הטרור בחודש האחרון, מה שחסר זה שוטרים נוספים.
תמר זנדברג: אדוני השר, אנחנו עכשיו בדיוני תקציב ויש לך הזדמנות פז להוסיף תקציב למשטרה כדי לסייע, להוסיף שוטרים שיהיו בשטח במזרח ירושלים ובמקומות אחרים כדי להשתמש בסמכויות הקיימות לשוטרים ולא להוסיף להם סמכויות בעילות שווא.
תמר זנדברג: זה לגבי הטרור.
תמר זנדברג: לגבי מה שהחוק הזה באמת בא לעשות, וזה להתמודד עם סוגים אחרים ושונים של אלימות במועדונים, בפארקים, חשד לאלימות, התגלגלנו מחשד סביר לחשד לא סביר.
תמר זנדברג: נאמר לי כאן על ידי הקצינים שיושבים לידי: נו, את יודעת, אפשר לדעת, יש כל מיני סימנים.
תמר זנדברג: אז הסימנים שאתם מדברים עליהם, זה המקום.
תמר זנדברג: הסימנים שאתם לא מדברים עליהם, זה הצבע - אם הוא שחור, אם הוא חום.
תמר זנדברג: אני בתפקידי כיושבת ראש ועדת הסמים של הכנסת, יש לנו כבר פיילוט על אוכלוסייה חשודה.
תמר זנדברג: מספר החיפושים הלא חוקיים שנעשים על אנשים בגלל שיש להם רסטות או בגלל שהם נמצאים במקרה באזור הכינרת בזמן שיש שם איזו הופעה, אפשר להביא לכאן את כל אותם חיפושים לא חוקיים שנעשים בכלים.
תמר זנדברג: זה חלק מהאינטואיציות שלכם?
<קריאה: לתת תשובה.
תמר זנדברג: זאת שאלה רטורית.
תמר זנדברג: אותו מקום שאתם מתכוונים להכריז עליו כפי שציינה היועצת המשפטית של הוועדה, האם הנגב הוא מקום כזה?
תמר זנדברג: כאן באולם הזה, כמו שציין חבר הכנסת דב חנין, אנחנו ערכנו דיונים לא רק בהפגנות האתיופים שהיו במרכז תל אביב אלא בהפגנות הבדואים שהיו בדרום ומספר הפרות החוק שהתבצעו שם על ידי המשטרה באלימות, בחיפושים לא חוקיים, בפרופיילינג לא חוקי הוא עצום.
תמר זנדברג: האם הנגב הופך להיות מוכרז כמקום כזה?
תמר זנדברג: האם כיכר הבימה בתל אביב במוצאי שבת הקרובה הופכת להיות מקום כזה?
תמר זנדברג: מקום מועד כזה?
תמר זנדברג: האם שלט, האם מקל של שלט של הפגנה דמוקרטית של אנשים שמוחים נגד ביזת משאבי הטבע שאתם מגינים עליה כאן, נגד שוד של מיליארדים, האם זה הופך להיות עילה כזאת?
תמר זנדברג: תענו לי.
<אלעזר כהנא: זה לא בילוי ולא אלכוהול.
<קריאה: אני הולך להפגנות ואצלי זה בילוי.
<אלעזר כהנא: אפשר להגיד הרבה דברים אבל זאת לא ההצעה הזאת.
תמר זנדברג: אנחנו חוששות וחוששים מהפעלת סמכות.
תמר זנדברג: כבר היום במצב הקיים הסמכות הקיימת מופעלת בצורה מוחרגת, בצורה שיש לה חריגה מהחוק, מהסמכות הקיימת כאשר זה נוח למישהו מסיבות פוליטיות, מסיבות גזעניות, מסיבות אתניות.
תמר זנדברג: אנחנו לא מתכוונים להרחיב את הסמכות הזאת עוד בצורה מופרזת אף יותר ושאין בה שום צורך.
ניסן סלומינסקי: יוסף ואחר כך מייקל.
ניסן סלומינסקי: אחריהם גבי ממשרד המשפטים.
ניסן סלומינסקי: אני ארצה לשמוע את עמדת משרד המשפטים.
יוסף ג'בארין: כבוד היושב ראש, האמת היא שעד אתמול קצת הייתה לי הפתעה לגבי העמדה של הייעוץ המשפטי של הוועדה כי מתחולל כאן שינוי מאוד משמעותי ביסודות המשפט החוקתי וביסודות הפרט של האזרחים ושמעתי שתיקה.
יוסף ג'בארין: הבוקר הייתה בי קצת שמחה עת ראיתי שהנה היועצת המשפטית פתחה את פיה והביעה הסתייגות, אמנם לא באופן מלא אבל לפחות הצביעה על האבסורדיות שמתקיימת כאן.
יוסף ג'בארין: מאז חקיקת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ב-1992 אני לא זוכר ניסיון של נסיגה מהעקרונות שנקבעו ב-1992 כמו הניסיון הזה.
יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על שתיים-שלוש זכויות שהן מאוד עקרוניות בחוק היסוד וזאת גם הזכות לחירות שמופיעה בכותרת, זה חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ממש בכותרת של החוק, ואנחנו מדברים גם על צנעת הפרט והזכות לפרטיות.
יוסף ג'בארין: אנחנו גם מדברים על חופש התנועה ועל הזכות להליך הוגן בהקשרים הללו.
יוסף ג'בארין: כל זה נראה לי שלא מתייחסים אליו בכובד הראש הנדרש.
ניסן סלומינסקי: שנת 2005 נשכחה ממך ומאחרים.
יוסף ג'בארין: אתה מודה שצריך לסגת?
ניסן סלומינסקי: השאלה אם הייתם שם.
תמר זנדברג: היינו שם.
יוסף ג'בארין: זאת הסכמה שכאילו לא מסכימים עם הנסיגה מעקרונות, שגם זאת הצהרה חשובה.
יוסף ג'בארין: גם המסמך הזה עדיין לא מתמודד.
יוסף ג'בארין: חבר הכנסת דב חנין דיבר גם על המכשולים החוקתיים שבתוך החוק הזה ואני רואה שהמסמך כאן לא מתמודד עם המכשולים הללו.
יוסף ג'בארין: אני באמת מצפה שאולי בהמשך הדיונים תובע דעה לגופו של העניין החוקתי.
יוסף ג'בארין: כמובן ארגוני זכויות אדם מדברים על זה והעמדה שלהם ברורה.
יוסף ג'בארין: אני מבין שגם לשכת עורכי הדין מתנגדת להצעה.
יוסף ג'בארין: אני מסתכל על האנשים מסביב לשולחן, אם יש שוטר שיש לו את הסמכות הזאת ויש לו סמכות לעשות חיפוש מבלי שיש לו חשד סביר או חשש ואני שואל את עצמי, כבוד השר, לפי מה הוא יחליט לעשות את אקט החיפוש הזה?
יוסף ג'בארין: אנחנו רגילים לחשוב במשפט הפלילי ובמשפט החוקתי שהשוטר מפעיל את הסמכות שלו כשהוא מזהה חשד מסוים, חשש לביצוע עבירה וכולי, אבל כשאין לו את התנאי הזה בחוק, לפי מה הוא יחליט?
יוסף ג'בארין: נראה לי שאולי שני המועמדים המובילים להיות כאן קורבנות החיפוש, אולי אני וחבר הכנסת סעדי, ואולי הגברת שיושבת לידי, אם אני צודק כי היא עם החזות המזרחית.
<קריאה: ברגע זה עשית פרופיילינג.
יוסף ג'בארין: זה בדיוק המסר שאני רוצה להעביר.
יוסף ג'בארין: זה בדיוק הפרופיילינג.
יוסף ג'בארין: הפרופיילינג הזה, אנחנו נאבקים נגדו גם היום ואפילו עם החוק הקיים אנחנו נאבקים נגדו גם במחסומים, בנתב"ג וכולי.
יוסף ג'בארין: אתה יודע, כבוד יושר ראש הוועדה, אני רוצה לספר לך סיפור קצר ואולי תבין את הפרופיילינג הזה.
יוסף ג'בארין: כשאני נכנס לנתב"ג, עוד לפני היותי חבר כנסת, והשומרים ממש בהתחלה, לפני שאני מגיע למסוף, ממש בכניסה, בעמדה הראשונה, אם אני אומר לו שאני מאום אל פאחם, אני מנצרת, הוא אומר לי בבקשה תעודת זהות, אבל אם אני ממהר ואני אומר לו נצרת עילית בלי סלנג ובלי שזה ייראה, הוא אומר לי תמשיך.
יוסף ג'בארין: אני אומר לך שאני ניסיתי את זה אולי עשרות פעמים.
יוסף ג'בארין: אום אל פאחם – תביא תעודה, נצרת עילית - תמשיך.
יוסף ג'בארין: זאת רק ההתחלה כי אחר כך בנתב"ג זה כבר לא יעזור כי רואים את הדרכון ומזהים.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר שיש כאן פתח נוסף לפגיעה נוספת בקבוצות אוכלוסייה שגם היום נפגעות.
יוסף ג'בארין: אני חושב שזאת הידרדרות מסוכנת ואני מקווה שבאמת גם המחלקה המשפטית תיכנס לעובי הקורה מבחינת הפגיעה החוקתית.
יוסף ג'בארין: הנושא השני עליו אני אדבר בקיצור.
יוסף ג'בארין: בגלל הפגיעה שאני מדבר עליה, ציפיתי להתמודדות יותר רצינית עם כל מנגנוני הפיקוח.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, החוק הזה הוא בלי פיקוח.
יוסף ג'בארין: אין פיקוח כמו שצריך של היועץ המשפטי, לא של ועדת החוקה, אין חובת דיווח על המקרים הללו, אפילו אין איסור על אפליה כפי שאולי עשו במקומות אחרים.
יוסף ג'בארין: לחילופין, גם אם הדברים האלה ילכו – ואני מקווה שלא – בכיוונים שהיועצת המשפטית מציעה, צריך לחשוב בכובד ראש על מנגנון פיקוח שכיום לא קיים.
ניסן סלומינסקי: מייקל ואחריו גבי ממשרד המשפטים.
סתיו שפיר: אנחנו רוצים לשמוע את השר, בעיקר נוכח העובדה שהוא שותק אחרי מה שקרה עם המשטרה בימים האחרונים.
מיכאל אורן: תודה היושב ראש, כבוד השר, חבריי וחברותיי חברי הכנסת.
מיכאל אורן: אני ודאי מצטרף לדברים שנאמרו כאן לגבי הצורך להעניק למשטרה ולכוחות הביטחון את היכולת והכלים להגן עלינו מפני הטרור.
מיכאל אורן: אני מנצל את ההזדמנות הזאת כדי לשבח את המשטרה שבשבועות האחרונים, בנסיבות קשות מאוד, עושה עבודה אמיצה.
מיכאל אורן: כל הערכתי אליכם.
מיכאל אורן: עם זאת, אני רוצה להשמיע השגה ואפילו הצהרה לכיוון קצת אחר.
מיכאל אורן: תסכימו אתי שמדובר כאן לא רק על החשש לפגיעה בדמוקרטיה הישראלית מבחינת הדמוקרטיה הפנימית אלא גם בתדמיתה של ישראל כחברה ומדינה דמוקרטית ברחבי העולם, שהיא גם מהווה חלק מביטחוננו כמרכיב חשוב ביחסי החוץ שלנו וביחסים שלנו עם בני ברית, מדינות בנות ברית לרבות ארצות הברית וראש הממשלה נפגש אתמול עם נשיאה ומדברים על ערכים משותפים ומדובר על ערכים דמוקרטיים משותפים.
מיכאל אורן: יש בעולם מדדים של דמוקרטיה.
מיכאל אורן: יש מכוני מחקר רבים שעוסקים ועושים דירוג ומדינת ישראל ממוקמת ברשימה הזאת.
מיכאל אורן: אני יודע כמי שעסק ביחסי חוץ שיש לנו מאבק בלתי פוסק על המיקום שלנו ברשימה הזאת ותמיד יש חשש לשחיקה וירידה.
מיכאל אורן: נכון שאנחנו חיים בנסיבות מיוחדות כאן, למשל הנושא של צנזורה צבאית תמיד עולה כמרכיב במיקום ישראל ברשימה הזאת, אבל מניסיון אישי אני יודע שהיו בעבר ניסיונות להביא חקיקות שנתפסות בארצות הברית ובמקומות אחרים בעולם, במדינות דמוקרטיות, כפחות מדמוקרטיה וחלק ממדרון חלקלק שמביא אותנו למקום אחר.
מיכאל אורן: במקרה כזה שגריר זומן למחלקת המדינה למשל ושם פשוט מקריאים ברשימה היכן ישראל עומדת לרדת ובאיזה חבורה של מדינות – וברשותכם, אני לא אזכיר אותן כאן – שנחשבות הרבה פחות דמוקרטיות, היכן זה ממקם אותנו.
תמר זנדברג: אלה מדינות שמסמנות מוצרי התנחלויות?
תמר זנדברג: שנבין אם יש לנו בעיה רק עם אלה או עם כל העולם.
תמר זנדברג: השר טען קודם שלא כדאי להשוות את עצמנו לאירופה כי שם מסמנים.
תמר זנדברג: אתה אומר שגם היכן שלא מסמנים יש לנו בעיה.
גלעד ארדן: גם זה לא מה שאמרתי או שלא הבנת אבל אני אשמח להסביר לך אחר כך.
מיכאל אורן: בפירוש לא מסמנים בארצות הברית.
מיכאל אורן: אתמול יצא גינוי של הסימון של המוצרים מיהודה ושומרון.
תמר זנדברג: אבל יש להם נשיא אנטישמי.
תמר זנדברג: זאת בעיה אחרת.
מיכאל אורן: אני חושב שזאת גישה אנטישמית.
מיכאל אורן: זה מה שנקרא סינגלינג אאוט.
מיכאל אורן: מסמנים מוצרים רק של ישראל אבל זה לוקח אותנו לכיוון לא נכון.
מיכאל אורן: אני בא על מנת להזהיר שמעמדה ותדמיתה של ישראל כמדינה דמוקרטית הוא חלק ומרכיב חיוני לביטחוננו.
מיכאל אורן: החשש שלי כאן הוא לא רק מסימון של מגזרים מסוימים באזורים מסוימים אלא איך זה ייתפס בעולם ואיך זה עלול לפגוע במעמדנו בעולם כמדינה דמוקרטית.
ניסן סלומינסקי: גבי, משרד המשפטים.
<גבי פיסמן: שלום.
<גבי פיסמן: הצעת החוק הזאת סבלה מהרבה מאוד יחסי ציבור רעים, חלקם בצדק וחלקם פחות בצדק.
<גבי פיסמן: אני רוצה להסביר מאיפה משרד המשפטים מגיע ומה הסיבה שאנחנו תומכים בהצעת החוק הזאת.
<גבי פיסמן: אני אתחיל מזה שתפיסת המשרד מבחינתנו לא השתנתה.
<גבי פיסמן: התפיסה שלנו אומרת שהפעלת סמכות שלטונית חייבת להיות מכוח סמכות מפורשת בדין.
<גבי פיסמן: זאת תפיסת עולמנו וזאת גם הסיבה שהתנגדנו לפרקטיקה המשטרתית שהייתה קיימת במשך שנים שהפעילה סמכויות חיפוש בפועל בהסכמה של אדם, בלי חשד קונקרטי.
<קריאה: הגנתם עליה בעליון.
<גבי פיסמן: התפיסה שלנו אומרת עוד דבר.
<גבי פיסמן: חיפוש על הגוף יכול להיעשות רק בהתקיים חשד ספציפי, חשד או חשד קונקרטי כלפי אדם שביצע עבירה.
<גבי פיסמן: אלה שני הכללים שאנחנו עדיין עומדים מאחוריהם.
אוסאמה סעדי: איך זה מתיישב עם הצעת החוק?
<גבי פיסמן: שנייה.
<גבי פיסמן: אני רוצה להמשיך את דבריי.
<גבי פיסמן: עם זאת, לכללים האלה יש גם חריג מן הכלל.
<גבי פיסמן: החריג מן הכלל נמצא כבר היום בחוק סמכויות שאני רוצה להזכיר לפורום שהוא לא חוק פלילי ולא נמצא בתוך המטריה הפלילית ולכן הדברים שנאמרו גם ביחס לחוק החיפוש, לא קשורים.
<גבי פיסמן: חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור נוצר מתוך אילוץ במטרה לתת מענה לשתי סיטואציות, לחשש מפני אלימות ולחשש מפני פעילות חבלנית עוינת.
<גבי פיסמן: הסמכויות שנתונות היום בחוק הן סמכויות שנתונות גם לשוטר אבל גם למאבטח, אדם פרטי, שמבצע את הפעולות האלה, גם דרישת הזדהות וגם חיפוש על גופו של אדם בכל מיני סיטואציות.
<גבי פיסמן: כבר היום בחוק יש אפשרות לעשות חיפוש על הגוף לא חשד מוקדם.
<גבי פיסמן: הסיטואציות האלה נמצאות ומתוחמות לנקודת בדיקה ולתחנות הסעה של אוטובוסים וסביבתם הקרובה.
<גבי פיסמן: הצורך הזה הוא לא מספק.
<גבי פיסמן: הדברים שהציגה בפנינו המשטרה לפני שנים הצביעו על צורך במקומות שמוגדרים מראש כמקומות מועדים לאלימות.
<גבי פיסמן: אנחנו לא מדברים על כל מדינת ישראל, אנחנו לא מדברים על חיפוש על כל אדם אבל יש מקומות שהמשטרה הציגה בפנינו בשעתו נתונים על אירועי אלימות שם שהם אירועי אלימות באופן תדיר ורצוף והם מתקיימים ולכן המקומות האלה מסומנים על ידי המשטרה כמקומות מועדים לאלימות.
<גבי פיסמן: אנחנו לא הסכמנו לאפשר חיפוש שהוא חיפוש מוסדר.
<גבי פיסמן: החיפוש כאן מיועד רק לנשיאת נשק.
<גבי פיסמן: אין לו תכליות אחרות, לא סמים ולא שום דבר אחר.
<גבי פיסמן: התכלית של החיפוש היא תכלית של מציאת נשק.
<גבי פיסמן: אפשר לדבר על צמצום התוספת, אלה דברים שבוודאי אנחנו מוכנים לשמוע אותם ובהחלט יתכן שיש מקום לתקן את ההצעה, אבל מבחינת הצורך במתן מענה במקומות מועדים לאלימות, צריך להכיר בזה שבאותם מקומות שמועדים לאלימות והוגדרו מראש על ידי המשטרה ככאלה ומסומנים וידועים, לא תמיד יש אפשרות לאבחן איזשהו חשד קונקרטי כלפי אדם.
<גבי פיסמן: צריך להתמודד עם הטענות של פרופיילינג שהן טענות מאוד חשובות והמשטרה צריכה להיערך ולעשות עבודה פנימית בתוכה ולקבוע בנוהל מסודר איך היא תבצע את החיפוש הזה באופן שלא תהיה בו פגיעה בפרטיות.
<גבי פיסמן: אבל הכלי ככלי חייב להינתן ולא כל הדברים האלה ניתן להגדיר אותם בחקיקה ראשית.
<גבי פיסמן: מדובר בדברים שהם מאוד מאוד עדינים ורגישים.
<גבי פיסמן: דבר נוסף שרציתי להתייחס אליו לגבי הטענות שהועלו כאן.
<גבי פיסמן: החוק הזה נועד לתת מענה כללי ולא רק לסיטואציה של טרור אלא כלי שוטף לחיפוש ללא חשד.
<גבי פיסמן: יש סמכויות כבר היום בחקיקה הישראלית שניתנו לשוטר והן לא מבוססות חשד.
<גבי פיסמן: למשל בקשה למסירת תעודת זהות.
<גבי פיסמן: גם ביחס לסמכות הזאת, היום יש חוק נשיאת תעודת זהות ואחזקתה, המשטרה יכולה להפעיל את זה בכל רגע, בכל מקום ולא כמו בחוק הזה כשזה מתוחם למקומות מסוימים.
אוסאמה סעדי: את משווה בין תעודת זהות לבין חיפוש על הגוף?
<גבי פיסמן: אני לא משווה.
<גבי פיסמן: אני אומרת שהמחוקק הכיר בזה שיש סמכויות שמופעלות שלא על בסיס חשד.
<גבי פיסמן: דרישת תעודת זהות היא סמכות שמידת הפגיעה שלה מינורית וברור שאני לא עושה השוואה בינה לבין סמכות חיפוש על הגוף.
<גבי פיסמן: אני רוצה לציין שעדיין המקום הזה קיים וכאן אנחנו מדברים על מקומות - - -
רויטל סויד: אני לא מצליחה להבין.
רויטל סויד: אתם בעד החוק?
<גבי פיסמן: אמרתי.
גלעד ארדן: גם עכשיו לא הקשבת.
אוסאמה סעדי: היא לא דיברה על התיקון הראשון, כבוד השר.
אוסאמה סעדי: לא שמענו מילה אחת על התיקון הראשון.
<גבי פיסמן: היועץ המשפטי לממשלה נתן את תמיכתו לחוק.
<גבי פיסמן: אנחנו תומכים בהצעת החוק.
רויטל סויד: כפי שהיא עכשיו.
<גבי פיסמן: יש דברים שאפשר לדבר עליהם אבל הצעת החוק כפי שהיא, שמקנה סמכות חיפוש במקומות מסוימים גם שלא על בסיס חשד לביצוע עבירה, היא כלי נחוץ למשטרת ישראל.
רויטל סויד: מה משרד המשפטים אומר?
ניסן סלומינסקי: הוא מאשר את זה.
רויטל סויד: לא, היא לא אומרת את זה.
גלעד ארדן: אבל רויטל, זאת לא חקירה נגדית בעבודה הקודמת שלך.
רויטל סויד: אנחנו ועדת חוקה ומאוד חשוב לנו לדעת מה משרד המשפטים אומר.
גלעד ארדן: היא אמרה.
רויטל סויד: אני רוצה להבין.
רויטל סויד: היועץ המשפטי בעיקרון בעד החוק בכפוף להערות מסוימות ואני רוצה לדעת מה ההערות של היועץ המשפטי לממשלה.
ניסן סלומינסקי: רויטל, היא אמרה את עמדתה פעמיים.
גלעד ארדן: היא דיברה בהרחבה ואת יכולה לצרוח עוד פעם ולהשתלט על הדיון.
גלעד ארדן: אם אדוני מתכוון לתת לה עכשיו לצרוח עוד חמש דקות כמו בפעם הקודמת, בוא נלך.
<קריאה: למה שהכנסת לא תקבל את הנתונים ממשרד המשפטים?
ניסן סלומינסקי: משרד המשפטים מדבר.
ניסן סלומינסקי: אני נותן לה לדבר.
ניסן סלומינסקי: רוצים להפריע לה.
<גבי פיסמן: אני שוב אציין שמשרד המשפטים תומך בהצעת החוק, הוא נתן את ברכתו להצעת החוק כדי למנוע תופעה שבה נעשה שימוש בסמכויות שלא מכוח סמכות מפורשת בחקיקה.
<גבי פיסמן: לכן הצעת החוק הזו על בסיס הנתונים שהוצגו בפנינו, לתפיסתנו היא הצעת חוק ראויה ונחוצה.
יעל גרמן: אם מקדמים הצעת חוק כוללת, למה אתם מקדמים הצעת חוק כזאת?
רויטל סויד: למה לא קידמתם את זה מ-2011?
גלעד ארדן: זה לא הם מקדמים.
גלעד ארדן: זה חוק של משרד לביטחון פנים.
רויטל סויד: למה הם לא קידמו את זה מ-2011?
ניסן סלומינסקי: אני רוצה לתת לשר אפשרות לענות במסגרת הזמן שנגמר לנו.
ניסן סלומינסקי: השר, בזמן שנותר – ולמעשה כבר לא נותר – תבחר אתה מה אתה יכול כן לומר ולתת תשובות.
<קריאה: באנו ולא דיברנו.
ניסן סלומינסקי: מה אני יכול לעשות?
ניסן סלומינסקי: מה רצית שאני אעשה?
ניסן סלומינסקי: שלא אתן לחברי הכנסת לדבר?
גלעד ארדן: יהיו עוד דיונים.
גלעד ארדן: אני בטוח שיהיו עוד דיונים.
<קריאה: היה יותר חשוב שתשמעו אותנו.
ניסן סלומינסקי: לא בוזבז הזמן.
גלעד ארדן: אני רוצה קודם כל להתייחס לטענות נגד המשטרה בהקשר של שיטור יתר או פעילות סלקטיבית כלפי אוכלוסיות כאלה ואחרות במדינת ישראל.
גלעד ארדן: אף אחד מעולם לא טען שאין בעיות במשטרת ישראל.
גלעד ארדן: יש בעיות במשטרת ישראל ואני מדבר על זה מעל כל במה.
גלעד ארדן: אבל אותם חברי כנסת שמדברים כאן ובעוד הרבה מקומות כנגד הכללות, אולי הם לא שמים לב, או שהם כן שמים לב, הם מדברים כל הזמן על משטרת ישראל באיזושהי הכללה, מייחסים זדון לכל שוטרי ושוטרות משטרת ישראל.
גלעד ארדן: אני מזכיר שזה בדיוק אותם שוטרים ושוטרות שמסתובבים ברחובות ומגינים בגופם על כולנו.
גלעד ארדן: אי אפשר מצד אחד לשבח ולהלל אותם ואז מצד שני לדבר באופן מכליל על כל משטרת ישראל כאילו כל מה שמשטרת ישראל רוצה על כל שלושים אלף שוטריה, זה יותר מעיר במדינת ישראל, זה להפלות לרעה אוכלוסיות מיעוטים, לבדוק לפי פרופיילינג כזה או אחר ולעשות העדפה לרעה אוכלוסיות כאלה.
גלעד ארדן: יש בעיות והבעיות האלה מטופלות והן מטופלות בחומרה.
גלעד ארדן: אנחנו מגבים את מח"ש בכל דבר שהיא רוצה לעשות אל מול שוטרת או שוטר שנחשדים בפעילות שלא לפי החוק, וכך צריך להתייחס.
גלעד ארדן: מי שרוצה באמת לחזק את היכולת של המשטרה למנוע אלימות ולהיאבק בטרור ומצד שני לטפל בבעיות שקיימות בה, צריך להתייחס לכל התמונה.
גלעד ארדן: אי אפשר לקחת חלק אחד של התמונה ולהשתמש בו כדי לתרגם את זה להתנגדות לעמדה במקומות אחרים.
גלעד ארדן: אין קשר בין הדברים.
רויטל סויד: לא אמרנו מילה על השוטרים.
רויטל סויד: דיברנו על חשש לפגיעה.
גלעד ארדן: לא דיברתם על השוטרים, דיברתם על המשטרה.
רויטל סויד: מילה לא אמרנו על שוטרי משטרת ישראל.
רויטל סויד: זה שאתה אומר שאנחנו מדברים כנגד השוטרים - זה לא נכון.
גלעד ארדן: דיברתם נגד המשטרה באופן מכליל.
רויטל סויד: דיברנו נגד הטעיה של הציבור ושלנו להגיד שחוק המישוש מגיע כתוצאה מטרור.
גלעד ארדן: המשטרה מורכבת מבני אדם.
רויטל סויד: לא אמרנו מילה על שוטרי משטרת ישראל.
ניסן סלומינסקי: רויטל, את כל הזמן רק צועקת ואת לא שומעת את החברים שלך ואת מה שהם רוצים לומר.
רויטל סויד: בחייך, ניסן - - -
גלעד ארדן: את צורחת ללא הפסקה.
ניסן סלומינסקי: חצי מהדוברים כאן דיברו על כך שהמשטרה תנצל את זה או שזה מה שיקרה.
רויטל סויד: אנחנו מדברים על פרופיילינג והמחקרים מדברים על זה בכל העולם ולא בגלל משטרת ישראל אלא בגלל חשש בכל העולם.
רויטל סויד: לא אמרנו ששוטרי משטרת ישראל נגועים בבעיה.
רויטל סויד: באמת.
גלעד ארדן: השידור הסתיים ואין טעם יותר לצעוק.
רויטל סויד: מספיק, גלעד.
רויטל סויד: די.
ניסן סלומינסקי: רויטל, די, יש גבול להתפרצות שלך כל הזמן.
גלעד ארדן: אם לא יקטעו את דבריי, אני אתייחס לכל.
גלעד ארדן: אני שוב חוזר ואומר שכל בעיה שקיימת במדינת ישראל, הכוונה והרצון והמעשה הוא לטפל בה כפי שצריך.
סתיו שפיר: לא ראינו שום טיפול במשטרה בעניין המפגינים.
סתיו שפיר: שום טיפול.
ניסן סלומינסקי: סתיו, די.
סתיו שפיר: אני יושבת כאן בשקט כל הדיון ומחכה לשמוע.
גלעד ארדן: כנראה שהסבלנות שלך פוקעת ממש בדיוק לפני הרגעים הנכונים.
סתיו שפיר: אני לא רואה שיש תשובות.
ניסן סלומינסקי: תני לו לדבר.
ניסן סלומינסקי: הוא עונה עכשיו.
ניסן סלומינסקי: הוא לא סיים את דבריו.
<קריאה: בינתיים הוא אומר סיסמאות.
גלעד ארדן: בכל מקרה, כאשר עלו בעיות שמצאתי אותן לאחר כניסתי לתפקיד למשל בנושא של שיטור יתר אל מול הישראלים יוצאי אתיופיה, כפי שהמשטרה עצמה והמפכ"ל הקודם גם הודו בכך, אנחנו עובדים כבר מאות שעות אל מול מנהיגי הקהילה האתיופית כדי לבצע את התיקונים הנדרשים בפעילות משטרת ישראל.
גלעד ארדן: דרך אגב, רק אתמול אישרתי תכנית מאוד רחבה בתחום הזה, אבל אני לא אפרט אותה כי זה לא המקום אבל אני מציע גם לשאול את מנהיגי הקהילה לגבי הפעילות שנעשית בשבועות והחודשים האחרונים בנושא הזה כדי לתקן את הליקויים שקיימים והיו קיימים ליקויים שנבעו משיטור יתר.
גלעד ארדן: בין זה לבין הכלים הנדרשים לשוטרי ושוטרות משטרת ישראל כדי להגן על אזרחי המדינה מפני תופעות של אלימות, בלי קשר אם האלימות הזו באה על רקע לאומני טרוריסטי או סתם אנשים אלימים אזרחי מדינת ישראל – וציינו את זה כאן לפני – אין שום קשר.
גלעד ארדן: החוק הזה שאנחנו מביאים – ושוב, כל הסיסמאות שנצעקות כאן למה הוא כן עבר או לא עבר בעבר, מה זה משנה אם הוא לא עבר בעבר או לא קודם?
גלעד ארדן: – נבחרה כנסת חדשה, התמניתי לאחר שש שנים שהיה שר לביטחון פנים שקדם לי ואני מוצא את הצעת החוק הזאת שמשרד המשפטים והיועצים המשפטיים לממשלה - לדעתי זה התחיל עוד בימי מני מזוז – כהצעה מאוד חשובה להפחתת תופעות של אלימות, רצח, ולא משנה מה המניע לאותו רצח.
גלעד ארדן: ההצעה הזאת מורכבת משני חלקים מרכזיים כאשר חלק אחד עוסק במרכיב היותר ביטחוני וחלק אחד עוסק במרכיב של האלימות במקומות אזרחיים שיש בהם הסתברות גדולה יותר על בסיס ניסיון העבר של משטרת ישראל להתקיימות אירועי אלימות – מגרשי כדורגל, מקומות עם הימורים, מועדונים, ברים, מקומות בהם אנשים שותים אלכוהול.