GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ריבי צוק: הבעיה היא שאין כאן אפס ואחד.
ריבי צוק: זה לא בר דעה.
ריבי צוק: אנחנו ביקשנו פסיכיאטרים שיבואו ויסבירו.
ריבי צוק: הבר דעה רחוק מלהיות אפס ואחד.
ריבי צוק: אבל ההסדר הזה יחול.
ריבי צוק: צריך להבין את הדבר הזה.
ניסן סלומינסקי: מתי מתחיל הרגע הזה, זה סיפור נפרד.
ניסן סלומינסקי: אי אפשר על כל סעיף להכניס את הנושא הגדול.
ניסן סלומינסקי: כרגע אנחנו לא דנים מתי זה הרגע שבו הוא מפסיק לדעת והעסק מתחיל לפעול.
ניסן סלומינסקי: כרגע אנחנו עוד לא דנים בזה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו אומרים שאם עדיין הוא בר דעה, ולכן הולכים להפקיד וזה לא מתחיל, אז שואלים אותו אם הוא רוצה או לא רוצה להגיד.
ניסן סלומינסקי: אם הוא כבר לא בר דעה, ההפקדה היא למעשה ההתחלה וממילא לפי הצו הזה מודיעים להם.
ריבי צוק: אני אומר לך למה הדבר הזה יגרום.
ריבי צוק: אתה יכול להעלות בדעתך שהילד גדל, אתה מטפל בו, הוא גר בביתך והוא נותן ייפוי כוח מתמשך שאתה לא יודע עליו.
ריבי צוק: הוא החליט שהוא כועס על ההורים והוא לא אמר להם.
ריבי צוק: אז מתחילה הידרדרות של המחלה שלו וניצב שם אדם אחר שמקבל את ההחלטות במקומו ועבורו.
ניסן סלומינסקי: בניגוד למה שדיברנו עד עכשיו, את אומרת שלמרות שאתה אולי כועס, רצונו של הילד עכשיו הוא שההורים נניח לא ידעו.
ניסן סלומינסקי: זה רצונו.
ניסן סלומינסקי: למה זה כך, לא חשוב לי כרגע אבל זה רצונו החופשי.
ניסן סלומינסקי: את אומרת שלמרות זה רצונו, אני אבוא ואומר שזאת לא טובתו ואנחנו כן נודיע.
ריבי צוק: אני לא אומרת שהוא לא יכול לתת ייפוי כוח.
ריבי צוק: אני אומרת שאם הוא גדל אצלי, אני צריכה לדעת.
ריבי צוק: נדמה לי שזה מינימום.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, זאת דעתה וזאת זכותה.
ניסן סלומינסקי: עד עכשיו הערותיה היו מכובדות וטובות.
ניסן סלומינסקי: כרגע אנחנו מתקדמים הלאה.
ניסן סלומינסקי: יכול להיות שבדיון שידונו לגבי הרגע בו הוא מאבד, יחזרו לדון בזה.
ניסן סלומינסקי: כרגע, אם אנחנו יוצאים מתוך הנחה שמה שהוא רוצה עכשיו זה רצון אמיתי והוא רוצה בזה, זה רצונו ואני לא אומר לו שאולי בגלל שהוא כועס על ההורים הוא לא מודיע להם אבל אנחנו כן נודיע להם.
ניסן סלומינסקי: אולי זה טובתו אבל זה לא רצונו ואני כרגע הולך לפי רצונו.
ניסן סלומינסקי: אני מוכרח לנעול את הישיבה כי אנחנו מתחילים מיד ישיבה אחרת.
ניסן סלומינסקי: נשאיר את זה כך.
מוריה בקשי כהן: אני לא מוצאת מקום ליידוע של עורך הדין שיגיד לכל אדם תחליט אם אתה רוצה לספר לקרובים שלך או לא.
מוריה בקשי כהן: זה נראה לי קצת מוזר.
ניסן סלומינסקי: לא יודע אם מוזר.
ניסן סלומינסקי: למה מוזר?
ניסן סלומינסקי: זה חלק מהעניין.
ניסן סלומינסקי: ראשית, זה חלק מהעניין ותוסיפי גם את זה.
ניסן סלומינסקי: מה הבעיה שתישאל השאלה הזאת?
ניסן סלומינסקי: האיש יודע ומבין.
ניסן סלומינסקי: יגיד רוצה או לא רוצה, למרות שהוא יכול באופן עצמאי אבל אנחנו רוצים להאיר את עיניו.
ניסן סלומינסקי: זה נכון מה שהיא אומרת שאם יגלו את זה אחר כך, זה יכול לעשות רעש או משהו, אבל אם זה רצונו, זה רצונו.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, תודה רבה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו נועלים את החלק הזה.
ניסן סלומינסקי: מוריה, עליך יש את האחריות לכל אותם דברים שהעלינו.
ניסן סלומינסקי: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט.
ניסן סלומינסקי: ברוכים הנמצאים.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מקדמים את ידידנו פרופסור שמוליק האוזר.
ניסן סלומינסקי: נשמח אם תצטרף אלינו, כמה שזמנך מותיר בידך.
<שמואל האוזר: תודה גם על הדיון וגם על האפשרות לומר כמה מלים.
<שמואל האוזר: אני רוצה לומר שבשלב הזה הגישו 21 בקשות רישיון.
<שמואל האוזר: התקנון עצמו עדיין לא בתוקף וכשיקבלו רישיונות, התקנות ייכנסו לתוקף.
<שמואל האוזר: הסוגיה שעומדת לדיון היום היא חשובה מאוד כי חשוב מאוד שתהיה הסדרה גם בתחום הזה של הלבנת הון כדי לוודא שאנחנו יוצאים לדרך בדיוק באותה עת ואנחנו פותרים גם את הסוגיה הזאת.
<שמואל האוזר: אני רוצה לומר הסוגיה עליה אנחנו מדברים, המשמעות שלה היא להיצמד לסטנדרטים בינלאומיים ובעת הזאת יש לזה חשיבות רבה מאוד.
<שמואל האוזר: אני מזכיר שאתמול-שלשום היו כאן
<שמואל האוזר: נציגי ארגון ה-IFTF שהם אלה שבעצם גורמים ואחראים לעל הסטנדרטים הבינלאומיים.
<שמואל האוזר: מה שמובא לדיון כאן הוא בעצם לאחר שהתחשבנו גם בצרכים של הזירות עצמן ולקחנו בחשבון גם את העובדה שהזירות האלה משמשות באינטרנט אבל מצד שני אי אפשר שלא לזהות את הלקוח ולהיצמד לסטנדרטים הבינלאומיים.
<שמואל האוזר: מבחינה זאת חיפשנו את האיזון הראוי ומה שאנחנו מביאים כאן לפניכם, אני חושב שזאת הצעה מאוזנת.
<שמואל האוזר: אני רוצה להודות לך אדוני היושב ראש.
ניסן סלומינסקי: היינו צריכים להביא את טופורובסקי כדי להציג את הנושא של זירות סוחר.
ניסן סלומינסקי: בוועדת הכספים הקמנו ועדת משנה לנושא הזה והוא היה היושב ראש שלה.
ניסן סלומינסקי: נעשתה עבודה רבה מאוד.
ניסן סלומינסקי: אנחנו שמחים.
ניסן סלומינסקי: נשמע את הדוברים ובטח יש כאלה שיקבלו את זה באהבה ויש כאלה שיהיו להם הערות.
ניסן סלומינסקי: נשמע גם את ההערות ונראה איך אנחנו מתקדמים.
<שרה קנדלר: אנחנו רוצים היום להציג את צו איסור הלבנת הון לזירות סוחר לחשבונו העצמי.
<שרה קנדלר: היושב ראש, אני חושבת שאתה מכיר קצת את הפעילות בגלל שאת התקנות העיקריות העברנו רק בשנה שעברה בוועדת הכספים.
<שרה קנדלר: כמו שאמרת, זו הייתה עבודה רבה כי אלה תקנות לא פשוטות.
<שרה קנדלר: לפני שנציג את הצו, אולי גיא דביר יציג בכמה מלים את הפעילות של זירות המסחר לטובת אלה שלא מכירים את הפעילות ואת ההסדרה העיקרית שחלה עליהם.
<גיא דביר: שלום.
<גיא דביר: יועץ משפטי של מחלקת הפיקוח על הבורסה וזירות מסחר.
<גיא דביר: מהי זירת מסחר.
<גיא דביר: בדרך כלל מדובר בחברות שמפעילות אתר אינטרנט באמצעותו יכולים לקוחות קמעונאים בדרך כלל לסחור מול הזירה בחוזים נגזרים על מט"ח ונכסי בסיס נוספים.
<גיא דביר: מה שקורה זה שהלקוח פותח חשבון בזירה והוא מעביר כסף לזירה.
<גיא דביר: לאחר שהוא מעביר את הכספים לחשבון שלו בזירה, הזירה מתחילה לבצע עבורו עסקאות במכשירים פיננסיים.
<יצחק נוי: סליחה, הזירה לא מבצעת עבורו עסקאות.
ניסן סלומינסקי: מי כבודו?
<יצחק נוי: יושב ראש איגוד זירות המסחר, לשכת המסחר.
ניסן סלומינסקי: אני שמח להכיר אותך.
ניסן סלומינסקי: הנוהל בוועדה הוא שכל מי שקיבל רשות דיבור, מדבר.
ניסן סלומינסקי: אם יש לך הערות, תרשום אותן ולא נחסום שור בדישו אלא ניתן גם לך לדבר אבל לא תוך כדי דבריו של מישהו אחר.
<יצחק נוי: סליחה.
ניסן סלומינסקי: היושב ראש הוא היחיד שיכול להפסיק אותו באמצע דבריו.
<גיא דביר: אם להעמיד דברים על דיוקם, כאשר לקוח מבקש לסחור בזירה, הוא מבצע עסקאות מול הזירה, במהלכן הזירה עושה מולו על פי רוב עסקאות במכשירים פיננסיים.
<גיא דביר: הזירה פועלת בדרך כלל באמצעות קבלת ציטוטים מגורמים בינלאומיים, ספקי נזילות או ספקי ציטוטים, ובאמצעות הציטוטים האלה היא נותנת ציטוטים ללקוח שגם מתומחרים אותם מכשירים פיננסיים.
ניסן סלומינסקי: יש מישהו שעומד מאחורי הזירה?
<גיא דביר: מי שעומד מאחורי הזירה, זאת חברה שפשוט מנהלת את הפלטפורמה הזאת.
<גיא דביר: הפלטפורמה הזאת היא פלטפורמה אינטרנטית על פי רוב, מערכת מסחר שנגישה ברמה אינטרנטית, ומבחינה משפטית העסקאות נעשות מול החברה הזאת.
<גיא דביר: בשל צמיחתו של מגזר זירות המסחר בשנים האחרונות והעובדה שהפעילות בעיקר התרכזה מול לקוחות קמעונאים, ולאור תלונות שהתקבלו ברשות לגבי סטנדרטים שונים שקיימים במגזר הזה, הרשות יזמה הסדרה של התחום, הכפפה של זירות המסחר לחובת רישיון ולפיקוח של הרשות ואכן תיקון 42 עבר בכנסת והתוקף שלו הותנה בתקנות שהותקנו מכוחו.
<גיא דביר: תיקון 42 התמקד בזירות סוחר לחשבון עצמו המוגדרות כמערכות ממוחשבות באמצעותן סוחר אדם במכשירים פיננסיים אל מול לקוחותיו לחשבונו העצמי וכן מערכות ממוחשבות המעמידות ללקוח אפשרות לסחור במערכות כאמור.
<גיא דביר: תיקון 42 הוא נוסח במתכונת של חוק מסגרת והוא קובע מספר עקרונות כלליים כאשר חלק גדול מההסדרה הוסדר בתקנות.
<גיא דביר: בהסדרה בגדול – אני לא אכנס לפרטים – קיימות דרישות לעניין הון עצמי שמחייבות, לבד מסכומי הון עצמי נכבדים, גם יכולת גבוהה בתשתיות נרחבות של ניהול סיכונים ונכסים פיננסיים, הגבלות לעניין מינוף, טיפול בניגוד עניינים, הסדרת טיפול בכספי לקוחות, הסדרת אמצעי הפרסום והדיווחים ללקוח ולרשות.
<גיא דביר: לבסוף אני אציין גם את החובה שחלה על הזירה להתאים את הפעילות בזירה, להתאים את הלקוח לפעילות בזירה וזה מחייב אותה בעצם לוודא מה רמת ההבנה של הלקוח לגבי הסיכונים בפעילות בזירה לפני שהיא מאפשרת לו למעשה לסחור בזירה.
<גיא דביר: התיקון לחוק כלל גם תיקון עקיף לחוק איסור הלבנת הון ולחוק איסור מימון טרור, כך שלרשימת הגופים שהחוקים האלה חלים עליהם התווספו גם זירות המסחר.
<גיא דביר: לכן שר האוצר נדרש, בהתייעצות עם שר המשפטים, השר לביטחון פנים ובאישור ועדת החוקה, לקבוע צו איסור הלבנת הון ומימון טרור שיחול על זירות סוחר.
<גיא דביר: חשוב להדגיש שכרגע, כפי שיושב ראש הרשות ציין קודם, הפיקוח טרם התחיל.
<גיא דביר: התקנות נכנסו לתוקף במאי 2015 והוגשו בקשות על ידי זירות מסחר.
<גיא דביר: כרגע הבקשות האלה נבחנות על ידי רשות ניירות ערך ובתקופת המעבר הזאת אותן זירות שהגישו בקשה לרישיון, רשאיות להמשיך ולפעול כל עוד לא התקבלה החלטה בבקשה שלהן.
ניסן סלומינסקי: תן לנו קצת להבין.
ניסן סלומינסקי: כמה כסף זורם שם בזירות האלה?
ניסן סלומינסקי: בגדול.
<גיא דביר: האמת היא שאין לי את הנתונים האלה כרגע.
<גיא דביר: חלק מהנתונים האלה הועברו במסגרת הבקשות אבל אין לי כרגע את הנתונים ואני גם צריך לחשוב אם אנחנו יכולים לתת אותם ולחשוף אותם לציבור כי יש כאן אלמנט של פומביות ולא פומביות של הדברים האלה בשלב הבקשה.
ניסן סלומינסקי: גם אם מדובר בגדול?
ניסן סלומינסקי: אם הייתי יודע שזורמים שם בסך הכול הכללי מאה מיליון שקלים, יכול להיות שלא היינו מזמנים את הישיבה.
ניסן סלומינסקי: אם מסתובבים שם מיליארדים, זה סיפור אחר.
ניסן סלומינסקי: כלומר, אנחנו חייבים לקבל איזשהו מושג.
ניסן סלומינסקי: זאת לא חשיפה.
ניסן סלומינסקי: אתה לא אומר חמישה מיליארד נקודה משהו ובטח לא נוקב בשמות.
<גיא דביר: המידע שלנו הוא מידע מוגבל בהקשר הזה.
<גיא דביר: חלק גדול מהזירות שהגישו בקשה לרישיון, הקימו למעשה חברות חדשות.
<גיא דביר: לכן אין לנו מידע מדויק לדעת כמה כסף זרם עד תקופת המעבר, עד לרגע בו התחילו למעשה לפעול ומה הצפי.
<גיא דביר: צריך להבין שהשוק הזה עומד להשתנות והוא עומד להשתנות מכל מיני סיבות, ראשית, נכנסת רגולציה ומצד שני, כאשר נכנסת רגולציה, זה יכול להיטיב בסופו של דבר עם המגזר הזה מבחינת היענות המשקיעים שרוכשים.
<גיא דביר: לכן, ראשית, אין לנו נתונים מדוייקים, ושנית, אני לא בטוח שהייתי בשלב זה מסתמך עליהם יותר מדי.
ניסן סלומינסקי: יש עדיין חברות שלא נרשמו ועובדות?
<גיא דביר: אסור להן.
<גיא דביר: על פי החוק אסור להן.
ניסן סלומינסקי: הבנתי שאסור אבל שאלתי אם יש.
<גיא דביר: לפי החוק למעשה מדובר בעבירה פלילית והרשות מטפלת בדברים האלה.
<גיא דביר: יש דברים שברמה המודיעינית אנחנו עוסקים בהם ולכן אני מעדיף שלא לטפל בהם.
ניסן סלומינסקי: דיברת סינית וחלק מהזמן היה שושו.
<שרה קנדלר: הצגנו את הרקע לצו הזה.
<שרה קנדלר: צו איסור הלבנת הון שאנחנו מבקשים להחיל על זירות סוחר הוא דומה במהותו לכל הצווים האחרים שעברו כאן בוועדה שחלים על חברי בורסה, על מנהלי תיקים, על קופות הגמל, על כל המתווכים הפיננסיים.
<שרה קנדלר: לקחנו את אותם סטנדרטים בינלאומיים שכל הצווים עומדים עליהם והחלנו אותם גם כאן.
<שרה קנדלר: החובות העיקריות בצו איסור הלבנת הון הן קודם כל לזהות את הלקוח, להכיר אותו, לאמת את פרטי הזיהוי, לשמור את מסמכי הזיהוי כאשר כל הזיהוי הזה, המטרה שלו אחר כך היא לאפשר לאותו מתווך לתת דיווחים איכותיים לרשות לאיסור הלבנת הון.
ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, החשש שלכם הוא מהלקוח שאצלו יש הלבנת הון.
<שרה קנדלר: שבאמצעות הזירה - - -
ניסן סלומינסקי: אתם סומכים על הזירה שהיא תדווח לכם על דברים, נקרא לזה, חשודים.
<שרה קנדלר: למה חשודים?
<שרה קנדלר: על פעילות בלתי חוקית.
ניסן סלומינסקי: לא הזירה היא החשודה.
ניסן סלומינסקי: אלא לקוח זה או אחר.
מיקי לוי: ניצול הלקוח את הזירה.
מיקי לוי: זה עוד פתח להלבנת הון.
ניסן סלומינסקי: לא יודע, יכול להיות שגם הזירה מנצלת את הלקוח.
מיקי לוי: שנתיים ניסינו לטפל בזה.
מיקי לוי: אנחנו צריכים להעביר את זה.
ענת ברקו: למה שלזירה יהיה אינטרס לשתף פעולה עם זה?
<שרה קנדלר: אין.
מיקי לוי: הלקוח מנצל את זה.
ניסן סלומינסקי: מיקי, אם שנתיים לא דנתם בזה, למה שאנחנו נדון בזה?
ניסן סלומינסקי: לא תמיד חייבים לתת אינפורמציה.
מיקי לוי: מפאת כבודו של מישהו, אני לא רוצה להגיד מה היה כאן שנתיים.
מיקי לוי: לא הצלחתי להעביר שום דבר - ודורית יודעת - בכל נושא הלבנת ההון במדינה הזאת.
מיקי לוי: שום דבר.
ניסן סלומינסקי: ידעתי שאני לוחץ על כפתור, אבל לא חשבתי כל כך הרבה.
<לילך וגנר: אולי ניתן הקדמה.
<לילך וגנר: קודם אני אדבר על הצווים של הגבלת הון באופן כללי ואז אני אחזיר על השרביט לשרה.
<לילך וגנר: חוק איסור הלבנת הון בנוי בצורה כזאת שיש בו איסורים פליליים וחוץ מזה, פרט לאיסורים הפליליים בעבירות לפי סעיפים 3 ו-4 לחוק, יש הסדר שלם שמטיל על גורמים פיננסיים שונים, הסדר שהתוכן שלו נוצק בחקיקת משנה, בצווים, להטיל חובות שקשורות למניעת הלבנת הון באמצעות זיהוי הלקוח, הכרתו, שמירת מסמכים ודיווחים לרשות לאיסור הלבנת הון על עסקאות מסוימות.
<לילך וגנר: חלקם דיווחים, מה שאנחנו קוראים דיווחים רגילים, למשל פעילות מעל סכום מסוים וחלקם דיווחים בלתי רגילים, פעילות שהיא אינה שגרתית.
<לילך וגנר: יש בדרך כלל בצווים גם פרמטרים מסוימים או אורות אדומים או תסמינים שמכוונים את אותו גוף פיננסי לדעת מה הן אותן פעולות בלתי רגילות עליהן הוא מדווח לרשות לאיסור הלבנת הון.
<לילך וגנר: הרשות לאיסור הלבנת הון היא רשות מודיעינית שמתכללת את המידע הזה.
<לילך וגנר: המידע הזה הוא מידע מודיעיני בלבד - כל הדיווחים האלה הם דיווחים שמגיעים רק לרשות לאיסור הלבנת הון - והיא מצדה, יש סעיף בחוק איסור הלבנת הון שקובע למי היא יכולה להעביר מידע באמצעות כתבות מודיעיניות, שהעיקר כאן זאת משטרת ישראל אבל גם גופי ביטחון מסוימים שאושרו בחוק שאליהם אפשר להעביר את המידע, ואותם גופים עושים שימוש במידע.
<לילך וגנר: גם לזה יש הסדר מסוים.
ניסן סלומינסקי: רשות המסים היא בתוך הרשימה?
<לילך וגנר: רשות המסים לא, אבל בהצעת חוק שעברה קריאה ראשונה – מיקי לוי מכיר אותה היטב – יש הצעת חוק שקובעת עבירות מס חמורות כעבירת מקור וכוללת בתוכה גם העברת מידע לרשות המסים.
<לילך וגנר: זה בנפרד.
ענת ברקו: גם הלבנת כספי טרור בתוך הקטגוריה הזאת?
<לילך וגנר: חוק איסור מימון טרור כולל הסתה - - -
מיקי לוי: אדוני היושב ראש, אני מבקש את רשות הדיבור.
ניסן סלומינסקי: ביקשת.
ניסן סלומינסקי: רשמנו שביקשת.
<לילך וגנר: חוק איסור מימון טרור הוא הסדר נוסף, מצטבר על ההסדר של הלבנת הון, שמסמיך גם הוא לקבוע בחקיקת משנה אמצעים למניעת מימון טרור שאצלנו זה בא לידי ביטוי בעיקר בדרישות להשוות מול רשימת פעילי וארגוני הטרור.
<לילך וגנר: בחוק איסור מימון טרור יש איסור לעשות פעולה עם כל גורם כזה, פעולה ברכוש עם כל גורם כזה, אבל איך אותו מוסד פיננסי ידע?
<לילך וגנר: לכן הצו בא להשלים את הנקודה הזאת וקובע שהוא חייב להשוות את הזהות של אותו לקוח עם הרשימה, וכך יימנע גם מעשה של מימון טרור.
<לילך וגנר: זאת התשתית הכללית.
<לילך וגנר: אם יש שאלות לתשתית הכללית, יש לנו צווים רבים ואני אמנה רק תאגיד בנקאי שהוא הראש והראשון שבהם, ופרט לכך בתוספת השלישית מנויים גורמים פיננסיים נוספים כמו חבר בורסה, בנק הדואר, גופים מוסדיים, חברות ביטוח ונותני שירותי מטבע.
הלשכה המשפטית: על יהלומנים.
<לילך וגנר: זה לא בסעיף 7 בתוספת השלישית.
<לילך וגנר: יש גם גורמי מקצוע נוספים שהם לא גופים פיננסיים עליהם מוטלות חובות דומות אם כי לא זהות שהם היהלומנים, הסוחרים באבנים יקרות, עורכי דין ורואי חשבון שההסדר לגביהם נכנס לאחרונה.
<לילך וגנר: להם יש הסדר טיפה שונה.
מיקי לוי: הסדר חלקי שהתפשרנו עליו הרבה וחטפנו מלקות באירופה בעניין הזה.
<לילך וגנר: לפחות לגבי הגופים הפיננסיים המנויים בתוספת השלישית, כבר היום נמצאים שם נותני שירותי המטבע.
<לילך וגנר: חלק מהזירות מבצעות פעולות שדורשות רישום כנותני שירותי מטבע ולכן מוצע בנוסף לצו הזה, ברגע שיהיה להם צו ספציפי, לפטור אותם מהחובות הכפולות.
<לילך וגנר: זאת אומרת, הם יהיו פטורים מרישום כנותן שירותי מטבע ולא יחול עליהם הצו הרלוונטי הזה.
<לילך וגנר: זה בתמצית.
ניסן סלומינסקי: על שולחננו מונח גם הנושא של עבירת מקור.
מיקי לוי: הגנו על בעלי הון.
ניסן סלומינסקי: אנחנו מנסים לחשוב מה עדיין לא יהיה גלוי לממלכה על חייו הפרטיים של האיש אבל זה סיפור נפרד.
מיקי לוי: לא יכול להיות שלהם יש את כל המכשירים לגלות מי מלבין הון ואם זה לא קשור לנושא טרור, אי אפשר להעביר את זה לרשות.
מיקי לוי: זה מטורף.
מיקי לוי: מדינה משוגעת.
ניסן סלומינסקי: שם יש גם חשבונות בנקים פרטיים, אבל אני סמוך ובטוח שאתה תצטרף אלינו כשיהיה לנו את הדיון ההוא ונשמע אותך באהבה.
מיקי לוי: אני קובע את מושבי עכשיו כאן.
מיקי לוי: ועדת הכספים לא חשובה.
ניסן סלומינסקי: יש עוד משהו מצד הממלכה?
<שרה קנדלר: רק כדי לסיים את ההצגה הכללית של הצו הזה, כמו שלילך אמרה, הצו הזה הולך באותו כיוון שכל הצווים הקיימים כבר לקחו בנושא של הסדרה של המתווכים הפיננסיים.
<שרה קנדלר: בכל זאת יש כאן פעילות ייחודית שניסינו למצוא, כמו שמוליק אמר קודם, את האיזון הראוי כי זירות המסחר, בניגוד למתווכים פיננסיים אחרים, פועלות אינטרנטית.
<שרה קנדלר: כל הפעילות שלהן היא כך שמהבית אתה עושה את הפעילות באמצעות האינטרנט.
<שרה קנדלר: רצינו למצוא איזון כך שמצד אחד הם כן יוכלו לזהות את הלקוחות ולעמוד בסטנדרטים ומצד שני לא לאפשר להרוס את הביזנס שלהן.
<שרה קנדלר: לכן הצו הזה מציע שלושה מסלולים של זיהוי הלקוח, זיהוי והכרת הלקוח ואימות הפרטים.
<שרה קנדלר: המסלול הראשון הוא המסלול הרגיל שדורש את הכול – פגישה עם הלקוח פנים אל פנים, צילום כל המסמכים עם חתימות מקור וכולי, שזה המסלול שאנחנו מניחים שלא יעשו בו הרבה שימוש כי שני המסלולים האחרים הם מסלולים מקלים יותר.
<שרה קנדלר: מסלול אחד הוא מסלול מערכת סגורה שאישרנו בוועדה הזאת לא מזמן לגבי חברי בורסה, מערכת סגורה וכאשר הכספים יוצאים מחשבון בנק בישראל ועוברים לזירה וחוזרים לאותו חשבון.
<שרה קנדלר: אנחנו מזהים כאן הרבה פחות סיכון להלבנת הון בגלל המערכת הסגורה ובגלל שהבנק ממילא זיהה את הלקוח בהתקשרות.
<שרה קנדלר: לכן שם מצאנו מקום להקל מאוד.
<שרה קנדלר: אנחנו לא דורשים זיהוי פנים אל פנים ואנחנו מאפשרים לקבל מסמכים בהעתקים.
<שרה קנדלר: זה המסלול השני.
מיקי לוי: אבל בתנאי שהיה זיהוי ראשוני.
<שרה קנדלר: שהבנק עשה את כל הזיהוי וקיבל את כל המסמכים.
<שרה קנדלר: המסלול השלישי הוא חשבון העברות שזאת יצירה חדשה שעשינו לכבוד הצו הזה והוא בעצם מאפשר מערכת סגורה אבל היא לא סגורה כמו המערכת הסגורה הראשונה.
<שרה קנדלר: היא מאפשרת פעילות גם בכרטיסי אשראי וגם באמצעות חשבונות בנק מחוץ לישראל.
<שרה קנדלר: אנחנו עדיין חושבים שזאת מערכת יש בה פרצות שונות - שאולי גיא יוכל להרחיב – בפעילות של כרטיסי אשראי וחשבונות בנק מחוץ לארץ.
<שרה קנדלר: לכן שם עשינו הקלות אבל פחותות.
<שרה קנדלר: הצענו שם שלא צריך לעשות זיהוי פנים אל פנים אבל כן דרשנו היוודעות באמצעות וידאו קונפרנס כדי לראות את הלקוח וכן דרשנו לקבל חלק מהמסמכים כמסמכי מקור לצרכים ראייתיים.
<שרה קנדלר: אלה שלושת המסלולים שאנחנו מציעים בצו.
ניסן סלומינסקי: נשמע את הצד השני.
<יצחק נוי: שלום.
<יצחק נוי: בוקר טוב.
<יצחק נוי: אני יושב ראש איגוד זירות המסחר תחת לשכת המסחר ויש לי גם חברה משלי אותה אני מנהל.
<יצחק נוי: אני רוצה לענות על שאלה שאדוני שאל והיא מה היקף השוק הזה.
<יצחק נוי: היקף השוק הזה רחוק ממאה מיליון והוא למטה מהסכום הזה.
<יצחק נוי: הוא בסביבות השלושים, ארבעים לכל היותר.
<יצחק נוי: יש כאן חברות ותיקות של למעלה מעשר שנים, יש כאן נציג של חברה מבין הגדולות בעולם בתחום הזה, חברת פלוס 500, שיכול להעיד שכל היקף הפעילות שלהם בעולם רחוק מהמספרים האלה.
ניסן סלומינסקי: רחוק למעלה או למטה?
<יצחק נוי: למטה.
<יצחק נוי: בישראל זה רחוק למטה.
<יצחק נוי: מדובר על מיליוני דולרים בודדים.
ניסן סלומינסקי: זהו?
<יצחק נוי: זה כל הסיפור.
<יצחק נוי: מתוך זה אנחנו באים.
<יצחק נוי: הביזנס שלנו בעצם הוא עלויות קנייה ומכירה, העמלות הקטנות האלה.
<יצחק נוי: המערכת הבנקאית ובתי השקעות גובים על כך עמלות מאוד גבוהות ואנחנו באים מלמטה, בקטן, עם טכנולוגיות פיננסיות שהרשות מכירה אותן, ואגב, אנחנו שמחים על החלת הרגולציה של הרשות מה שעושה לנו רק טוב כי זה מסיר את כל הדמוניזציה שנוצרה בשוק הזה ואנחנו יכולים לפעול בצורה הרבה יותר טובה.
<יצחק נוי: בגדול מדובר על סכומים מאוד נמוכים ועל פעולות מסחר ממונפות, שזה אולי מסמא את עיניהם של אלה שרואים את המספרים ורואים פעולות של מיליארדים, אבל מדובר בפעולות ממונפות וגם על זה הרשות הגבילה אותנו וזה בסדר ואנחנו בעד.
<יצחק נוי: זאת התשובה לשאלה ששאלת.
<יצחק נוי: אדוני שאל עוד שאלה והיא האם ישנן חברות שפועלות למרות שלא הגישו בקשה והתשובה היא כן, ולא מעט.
<יצחק נוי: אני כיושב ראש וחברים שלי כאן וחברים שלא נמצאים כאן מביעים על זה מורת רוח ואין לנו את הכלים לאכוף את זה.
<יצחק נוי: נבוא עם נייר לרשות לניירות ערך ונאמר שזה עושה כך וזה עושה כך?
<יצחק נוי: אני לא שם.
<יצחק נוי: זה פוגע לי בביזנס ויש לא מעט חברות שפועלות מתחת לרדאר, גם בישראל וגם מבריחות לקוחות מישראל.
<יצחק נוי: נוצרה סיטואציה שהוא אומר שיש לו צבר גדול של לקוחות, הוא מפנה אותם לפעילות בחוץ לארץ, יקבל על כך עמלה מאוד גבוהה כי החברות הישראליות לא נותנות לו עמלות כי הן לא יכולות בגלל הרגולציה וכך הוא מבריח לי לקוחות ומבריח כספים מישראל.
מיקי לוי: לנושא הזה עליו דיברת, על אותן חברות שעובדות בערפל ומתחת לרדאר שלנו, של רשויות אכיפת החוק.
מיקי לוי: אני מניח שחלק אולי אפשר ללכת אתן לרשות וחלק אפשר אולי להעביר לכלכלית במשטרה.
מיקי לוי: אין לנו את המידע עליהן, אין לנו את המודיעין עליהן ומכיוון שאתם נמצאים בשוק, האם יש איזה שהם כלים, איזושהי דרך להעביר את המידע הזה?
מיקי לוי: ברשות המסים פעם הקמנו מלשינון.
ניסן סלומינסקי: עכשיו כבר אין סיכוי שהם יגידו.
<יצחק נוי: לא.
<יצחק נוי: אני אענה.
<יצחק נוי: תראה, זה בדם לבנו.
מיקי לוי: זה פוגע בו.
<יצחק נוי: זה פוגע בביזנס שלנו.
ניסן סלומינסקי: מכאן עד לכת להלשין על חבר שלו.
מיקי לוי: מה ביקשתי?
מיקי לוי: הוא לא חבר שלו.
מיקי לוי: הוא בסך הכול שולח לי נייר.
ניסן סלומינסקי: בואו נחיה את המציאות.
ניסן סלומינסקי: אני לא חושב שצריך להטיל את זה עליהם.
מיקי לוי: אפשר להיעזר בהם.
מיקי לוי: זה פוגע בהם.
מיקי לוי: אני יוצא מנקודת מבט ומהנחה שהם אנשים ישרים.
<יצחק נוי: אנחנו מודעים למגבלות של הרשויות וזה בסדר.
<יצחק נוי: זה גוף רגולטורי מסובך לעתים ואנחנו יודעים איך להתנהל מול הגופים האלה.
<יצחק נוי: אנחנו נבצע שיתוף פעולה והחברים רוצים לעשות שיתוף פעולה בנושא הזה, אבל צריכה להיות איזושהי דרך נכונה והוגנת כי אותו אדם שלפני ה-25 במאי היה קולגה שלי, עכשיו אני אבוא ואומר לו שילך לרשות?
<יצחק נוי: צריך למצוא את המנגנון הנכון.
<יצחק נוי: בפגישה אחרונה או לפני אחרונה שהייתה לנו עם הרשות לניירות ערך נאמר לנו על ידי היושב ראש שנראה לו אתה אדם הראשון ויתלו אותו בכיכר העיר למען יראו ויראו.
<יצחק נוי: בצורה כזאת ואחרת, זה מה שנאמר.
<יצחק נוי: אנחנו נמצא את הדרך.
מיקי לוי: אני אדבר אתך בארבע עיניים.
<יצחק נוי: בבקשה, בשמחה רבה.
<יצחק נוי: דיברתם כאן על מערכת סגורה ועל קבלת כספים.
<יצחק נוי: אני רוצה להסביר ברשות
<יצחק נוי: כם את הנושא של הפעילות שלנו.
<יצחק נוי: המטרה שלנו היא לאפשר לכל אדם בכל מקום שהוא נמצא לבצע פעולת מסחר אינטרנטית.
<יצחק נוי: לעולם לא תתאפשר פעולת מסחר אינטרנטית אוטומטית אם אין זיהוי מלא, בשפה שלנו זה נקרא פול קומפליינס.
<יצחק נוי: כלומר, אם אדם פותח חשבון ב-2:00 לפנות בוקר ומפקיד כסף לכרטיס אשראי, הוא נכנס למצב שקרוי פנדינג.
<יצחק נוי: כלומר, הוא לא יכול לסחור.
<יצחק נוי: מתי הוא יוכל לסחור?
<יצחק נוי: בו ברגע שאני אקלוט את צילום כרטיס האשראי שלו, אקלוט את תעודת הזהות שלו - מסמך מזהה כתובת בשפה שלנו נקרא יוטיליטי ביל – אצליב מידע ביניהם, אדבר אתו בטלפון ואז אני משחרר לו את החשבון למסחר.
<יצחק נוי: כלומר, לעולם לא אקבל כסף מאף אחד אם אין לי זיהוי מלא.
<יצחק נוי: לגבי המערכת הבנקאית, זה ברור.
<יצחק נוי: יש הפקדה מבנק דיסקונט, מבנק הפועלים, אני מזהה, משה בן משה העביר כספים.
<יצחק נוי: לגבי הפקדה בכרטיס אשראי, האם הרשויות מצפות ממני לעשות זיהוי של הלבנת הון מחברת האשראי?
<יצחק נוי: הוא קיבל כסף מחברת האשראי.
<יצחק נוי: יש מירקור לכל שקל שנכנס ויוצא משם.
<יצחק נוי: מה רוצה הרשות ממני?
<יצחק נוי: אני קיבלתי מראובן מאה שקלים בכרטיס אשראי, רוצים לבוא ולמרקר את הכסף?
<יצחק נוי: לכו לחברת האשראי ותשאלו אותה.
<יצחק נוי: באה הרשות ואומרת לי, ולדעתי זה מחוסר ידיעה, תזהה אותו עם וידאו קונפרנס.
<יצחק נוי: מה המטרה של זה?
<יצחק נוי: לזהות את ראובן יושב בחדרו בפיג'מה עם וידאו קונפרנס ושיראה לי תעודת זהות?
<יצחק נוי: זה לא עובד.
<יצחק נוי: טכנית זה לא נכון.
<יצחק נוי: יש טכנולוגיות בינלאומיות, ונמצאת כאן חברה שהמציאה את הטכנולוגיה הזאת, איך לעשות את זה בצורה פשוטה, אינטרנטית, וזיהוי מלא ולא יהיה מצב שבן אדם מפקיד כסף לתוך חשבון המסחר שלו ואנחנו לא מזהים אותו בצורה מלאה.
<יצחק נוי: לכן הלבנת הון זה שם מפוצץ ושם נחמד, ואנחנו נגד וזה ברור.
<יצחק נוי: אנחנו בעד החוק, אנחנו רוצים מאחורינו את הרגולציה אבל אני לא רואה איפה יש כאן איזושהי הלבנת הון.
<יצחק נוי: אני גם לא רואה כאן איפה יש כאן משהו שקשור לכספים אחרים שנכנסים.
<יצחק נוי: יש לנו כלל מאוד ברור: כסף נכנס ויוצא באותו מטבע לאותה מדינה ובאותה הדרך.
<יצחק נוי: כולם כאן, כל החברים, ויש כאן נציגות מאוד גדולה של החברים – אני כיושב ראש מציג לא מעט חברים – עובדים בדרך הזאת כי מי שלא עובד בדרך הזאת, הוא גם לא הגיש בקשה.
<יצחק נוי: הוא לא עובד בדרך הזאת, הוא לא הגיש בקשה כי הוא לא עובד בדרך הזאת.
<יצחק נוי: אנחנו עובדים בדרך מאוד מסודרת.
<יצחק נוי: שוב, כסף חוזר לאותה מדינה באותו מטבע ולאותו חשבון בנק.
<יצחק נוי: ברשותכם, אני אתאר עוד סצנריו.
<יצחק נוי: אדם הפקיד עשרים אלף שקלים בכרטיס אשראי.
<יצחק נוי: רצה למשוך ארבעים אלף שקלים, עשרים אלף שקלים חוזרים לכרטיס האשראי שלו בזיכוי וההפרש חוזר לחשבון הבנק של בעל הכרטיס, לאותו משה לוי בעל הכרטיס, בשקלים ובישראל.
<יצחק נוי: איבד את כרטיס האשראי, נגנב לו כרטיס האשראי, אני מבקש מסמך מחברת האשראי, מסמך אוטנטי, בו חברת האשראי אומרת לי שכרטיס האשראי נגנב והוא לא תקין.
<יצחק נוי: אז מה אני עושה?
<יצחק נוי: מזרים את הכסף לחשבון הבנק של אותו לקוח על שם כרטיס האשראי.
<יצחק נוי: אין לי שום דרך אחרת.
<יצחק נוי: אף אחד לא עובד בצורה אחרת.
<צבי גבאי: אני מייצג כמה חברות בתחום.
<צבי גבאי: אני רוצה להמשיך בקצרה את הקו שאיציק התחיל בו ולחזור רגע לעקרונות הבסיסיים של משטר הלבנת ההון.
<צבי גבאי: כמו שנאמר כאן בהתחלה, אנחנו לא חושבים או הצו הזה לא נועד לגרום או למנוע מהזירות להלבין הון.
<צבי גבאי: לשם כך יש לנו את החוק ויש לנו עבירות פליליות, זה אסור וזה ברור.
<צבי גבאי: המטרה של הצו היא באמת לסגור פרצה.
<צבי גבאי: כאן זה מאמץ באמת בינלאומי וגם יושב הרשות דיבר על הביקור של אנשי ה-IFTF בישראל ואני לא יודע אם התקבלנו או עוד לא התקבלנו והאם אנחנו בדרך להתקבל.
<צבי גבאי: זה הארגון הבינלאומי שקובע את הסטנדרטים בתחום.
<צבי גבאי: המטרה היא לבוא ולזהות את כל השערים דרכם כסף יכול להיכנס לתוך המערכת הפיננסית וברגע שכסף נכנס, לצבוע את הכסף.
<צבי גבאי: איציק קרא לזה למרקר.
<צבי גבאי: ברגע שהכסף נצבע והוא בתוך המערכת, קל לי לעקוב אחריו.
<צבי גבאי: בניגוד לקונבנציה שאומרים שלכסף אין ריח, יש לו ריח ואפשר לעקוב אחריו כשהוא בתוך המערכת.
<צבי גבאי: אנחנו צריכים באמת לוודא שבכל שער יש לנו ש.ג.
<צבי גבאי: בצדק אנחנו באים ואנחנו אומרים שהזירות האלה הן שער.
<צבי גבאי: שרה דיברה על המסלולים האלה וזה נכון, אנחנו צריכים לבוא ולשאול את עצמנו מה קורה שם בשער הזה.