GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<צבי גבאי: אם מגיע כסף מחוץ למערכת, כסף מזומן, המחאות נוסעים – וכאן אני אגיד לשרה שהרבה מאוד פעמים יש חברות שזה יותר נפוץ אצלן, זאת אומרת, זה לא עניין של כאילו אנחנו בוחרים או לא בוחרים אלא הרבה פעמים זה תלוי בלקוח ותלוי במודל העסקי.
<צבי גבאי: יש לקוחות שיש להם מזומן והם אוהבים את זה.
<צבי גבאי: מהבחינה הזאת אני לא חושב שיש איזושהי מחלוקת.
<צבי גבאי: ברור שצריך להיות זיהוי מלא, פנים אל פנים, עם כל הדרישות הרלוונטיות כי כסף מחוץ למערכת נכנס לתוך המערכת והסיכון הוא הכי גדול כל הדברים שאיציק דיבר עליהם.
<צבי גבאי: כאן המחלוקת או כאן יש איזושהי סוגיה שהיא לא טובה לחברות או יוצרת איזושהי מטלה ומכבידה מאוד על הפעילות של החברות וזה משהו שאנחנו רוצים לנסות למצוא לו פתרון.
<צבי גבאי: הדבר הקל השני הוא חשבון במערכת סגורה.
<צבי גבאי: כשיש לי העברה בנקאית, באמת קל לנו כי הכסף לא מגיע מחוץ למערכת.
<צבי גבאי: הוא מתוך המערכת, הוא כבר נצבע ואז עושים העברה.
<צבי גבאי: מהבחינה הזאת קל לנו ואין שום דבר חדש.
<צבי גבאי: זה נון איוונט העובדה שכסף הופקד בזירה.
ניסן סלומינסקי: איפה המחלוקת?
<צבי גבאי: המחלוקת היא עם חשבון ההעברות.
<צבי גבאי: חשבון העברות מוגדר בצו, בטיוטת הצו, למעשה כאשר אנחנו מדברים על טעינת כסף בזירה באמצעות כרטיס אשראי.
<צבי גבאי: כאן יש לרשות ספקות, כפי ששרה הציגה את זה, שיכול להיות שיש בקיעים שאולי כסף מחוץ למערכת ייכנס לתוך המערכת ולכן באו ויצרו את יצור הכלאיים הזה של וידאו קונפרנס.
<צבי גבאי: למעשה אנחנו אומרים שקודם כל זה עניין של כרטיס האשראי.
<צבי גבאי: מהבחינה הזאת אין הבדל בין זירה שמקבלת כסף מכרטיס אשראי לבין שק"ם אלקטריק ששם אני קונה מקררים ואני משתמש בכרטיס האשראי, וגם שם אם מישהו יזרים או לא יזרים, זה יהיה אותו דבר.
ענת ברקו: אולי בסכומים יש הבדל?
ענת ברקו: ברור שיש הבדל.
<צבי גבאי: מאיזו בחינה?
ענת ברקו: בסכומים, בהעברות.
<צבי גבאי: יכול להיות שזה עניין של סכומים למרות שאנשים משלמים סכומים מאוד מאוד גבוהים.
<צבי גבאי: אני למשל משלם את הארנונה של המשרד בכרטיס אשראי, זה אומר שעיריית בני ברק עכשיו נטיל עליה צו ייעודי של זיהוי?
ענת ברקו: הוראת קבע לתשלום בכרטיס האשראי של הארנונה.
<צבי גבאי: יפה.
<צבי גבאי: מה שהצו הזה מניח זה שההעברה הזאת באמצעות – זאת ההנחה ועם ההנחה הזאת אנחנו רוצים להתמודד - כרטיס אשראי היא איזושהי פרצה שמי שצריך לטפל בה זאת לא חברת האשראי, שדרך אגב, מחוברת לבנק ויש בנק על שם הלקוח.
<צבי גבאי: לטענתנו זאת מערכת סגורה.
<צבי גבאי: כסף חדש לא נכנס משם ואם הוא נכנס משם, הוא שוב חייב לעבור דרך ש.ג.
<צבי גבאי: קיים שזה בדרך כלל הבנק.
<צבי גבאי: ליצור את העניין הזה של הווידאו קונפרנס שאין לו תקדים בעולם, ואנחנו מדברים באמת על תעשייה שהיא מפוקחת כיום גם בארצות הברית, גם באנגליה וגם באיחוד האירופי – זה איזושהי המצאת גלגל שהיא מאוד מאוד מכבידה והשאלה אם היא נחוצה.
מיקי לוי: היום כל פלאפון הוא וידאו קונפרנס.
מיקי לוי: מה הסיפור?
<צבי גבאי: חברה צריכה לבנות מערך.
<צבי גבאי: זה מכביד ולוקח יותר זמן.
ניסן סלומינסקי: מאחר וכבר נכנסנו לפרטי הסעיפים, כדי שלא נעשה זאת פעמיים, נתחיל לעבור על הסעיפים.
ניסן סלומינסקי: כשנגיע לסעיף הזה, מי שלא דיבר, ניתן לו לדבר כדי שלא יהיה דיבור פעמיים.
ניסן סלומינסקי: בואו נתחיל להתקדם עם הסעיפים.
ענת ברקו: לפני כן, יש לי שאלה אדוני היושב ראש.
ניסן סלומינסקי: שאלה כללית.
ענת ברקו: שאלה לעורך דין גבאי.
ענת ברקו: אני רוצה להבין, מבחינת כרטיסי האשראי, הלא זה אינטרס מובהק של חברות האשראי שלא ייעשה שימוש במרמה בכרטיסי האשראי.
<צבי גבאי: נכון.
ענת ברקו: בסופו של דבר, אם יהיה דבר כזה, הם יישאו בתוצאות.
מיקי לוי: הוא רוצה לגלגל את האשמה.
<צבי גבאי: לא אשמה.
<צבי גבאי: זה עניין של איפה נכון שתהיה האחריות.
ענת ברקו: יש כל מיני דרגות של אחריות.
ענת ברקו: כשדיברת על ה-ש.ג., אתה מתכוון לתסמונת ה-ש.ג.
ענת ברקו: או לבנק שעומד בפתח?
<צבי גבאי: לא.
<צבי גבאי: חס וחלילה, לא תסמונת ש.ג.
ענת ברקו: על מה דיברת?
ענת ברקו: אתה יכול להיות יותר ברור?
ענת ברקו: מי עומד בפתח?
ענת ברקו: כשאתה אומר ש.ג.
ענת ברקו: שווה למי עומד בפתח?
<צבי גבאי: הגוף שדרכו הכסף נכנס לתוך המערכת.
<צבי גבאי: אם הגוף שדרכו הכסף נכנס לתוך המערכת הוא בנק, הבנק יתכבד ויעשה את הזיהוי ויפעל.
<צבי גבאי: אם זאת זירה, היא תעשה את זה.
ענת ברקו: אתה רוצה לעשות רשימה של ש.
ענת ברקו: גימלים שהם עומדים בפתח?
<צבי גבאי: יש היום.
<צבי גבאי: אלה הצווים.
ענת ברקו: כן, ולפיהם בעצם תיקבע האחריות של מי שבעצם אפשר את הכניסה?
<צבי גבאי: זה המערך.
<צבי גבאי: זה המנגנון ברמה הבינלאומית.
<צבי גבאי: כך זה נראה.
מיכאל אורן: נוסף נדבך נוסף של ש.ג.
מיכאל אורן: למה זה מפריע לך?
<צבי גבאי: כי כל רגולציה צריכה לעמוד במבחני עלות-תועלת.
<צבי גבאי: אם אנחנו נכרות ידיים של כייסים, הם לא יכייסו יותר, אבל אנחנו לא עושים את זה למרות שזה נורא נורא יעיל.
ענת ברקו: עושים את זה בערב הסעודית.
<צבי גבאי: לא כאן.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, בואו נתחיל להתקדם.
ענת ברקו: שאלה אחרונה.
ענת ברקו: האם אפשר יהיה בעצם לעשות את הדבר הזה, לקבוע מדרגות של סכומים מסוימים כדי שאם תהיה הונאה או סוג כזה, אפשר יהיה להגיד שמסכום כזה וכזה צריך זיהוי יותר ודאי?
<שמעון בן שושן: ראש מדור אכיפה כלכלית.
<שמעון בן שושן: יש כאן שני מושגים.
<שמעון בן שושן: גם באזכורים של עורך דין גבאי יש שתי מלים שהטרידו אותי – בדרך כלל.
<שמעון בן שושן: בדרך כלל זה נכון.
<שמעון בן שושן: הכול נכון בדרך כלל.
<שמעון בן שושן: היוצא מן הכלל מטריד אותנו.
<שמעון בן שושן: דיברו כאן על שאלת ההיקף, זה מה שאנחנו קוראים ארביטרז' רגולטורי.
<שמעון בן שושן: במקום שה-ש.ג.
<שמעון בן שושן: הזה הוא חלש, לשם כולם ילכו.
<שמעון בן שושן: היום יש פחות ממאה מיליון שקלים אבל ברגע שהרגולציה שם תהיה יותר נמוכה, מטבע הדברים דווקא החבר'ה שאנחנו מוטרדים מהם יגלשו לזירה הזאת.
<שמעון בן שושן: אלה שתי שאלות עקרוניות לפני שאנחנו נכנסים לפרטים עצמם וזה מה שמטריד אותנו.
<שמעון בן שושן: לכן להגיד שמישהו אחר יפקח והאחריות במקום אחר, אני חושב שהשער הזה – ועורך דין גבאי אמר בצדק, זה שער – ברגע שמזהים אותו כשער, השער הזה צריך להיות ש.ג.
<שמעון בן שושן: טוב ככל ה-ש.
<שמעון בן שושן: גימלים האחרים.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה שנתקדם.
<שרה קנדלר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7(ב) ו-(ג) ו-32(ג) לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 (להלן – החוק), וסעיף 48(א) לחוק איסור מימון טרור, התשס"ה-2005 (להלן – חוק איסור מימן טרור), לאחר התייעצות עם שר המשפטים ועם השר לביטחון הפנים, ולעניין סעיף 17, בהסכמת שר המשפטים, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור: פרק א': פרשנות הגדרות בצו זה – "אזור" – כל אחד מאלה: יהודה, השומרון ורצועת עזה.
<שרה קנדלר: "איש ציבור זר" – תושב חוץ בעל תפקיד ציבורי בכיר מחוץ לישראל, לרבות בן משפחה של תושב כאמור או תאגיד המצוי בשליטתו או שותף עסקי של אחד מאלה.
<שרה קנדלר: לעניין זה "תפקיד ציבורי בכיר" – לרבות ראש מדינה, נשיא מדינה, ראש עיר, שופט, חבר פרלמנט, חבר משלה וקצין צבא או משטרה בכיר, או כל ממלא תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה.
<שרה קנדלר: "אמנה לביטול דרישת האימות"- אמנה המבטלת את דרישת האימות לתעודות חוץ ציבוריות כהגדרת האמנה בתקנות לביצוע אמנת האג (ביטול אימות מסמכי חוץ ציבוריים), התשל"ז-1977.
<שרה קנדלר: "בורסה" – בורסה לניירות ערך או שוק מוסדר כהגדרתו בחוק השקעות משותפות.
<שרה קנדלר: "בן משפחה"- כהגדרתו בחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: "בנק הדואר" – החברה כהגדרתה בחוק הדואר כשהיא נותנת שירותים כספיים כמשמעותם בחוק הדואר, מטעם החברה הבת, כהגדרתה בסעיף 88יא בחוק הדואר.
<שרה קנדלר: אלעזר, אולי ההגדרה הזאת מיותרת?
<שרה קנדלר: אני חושבת שמחקנו את האזכורים.
הלשכה המשפטית: אנחנו נבדוק.
<שרה קנדלר: נבדוק את זה.
<שרה קנדלר: יכול להיות שזה מיותר.
<שרה קנדלר: "בנק מחוץ לישראל" – תאגיד שהתאגד באחת ממדינות ה-OECD, שאינה מנויה בתוספת הראשונה, ושמתקיימים לגביו אלה: הוא עוסק בפעילויות שהעיסוק בהן בישראל טעון רישיון בנק לפי חוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981.
<שרה קנדלר: הוא קיבל אישור מידי מי שרשאי לתתו לפי דין במדינת החוץ לעסוק בפעילויות כאמור בפסקה (1), והוא נתון לפיקוחו של מי שמוסמך לעניין זה באותה מדינה.
<שרה קנדלר: הוא נתון לפיקוח בתחום איסור הלבנת הון ומימון טרור.
<שרה קנדלר: "בעל חשבון" – מי שרשום אצל החברה כבעל חשבון.
<שרה קנדלר: "בעל שליטה" – מי שיש לו שליטה בתאגיד – כהגדרה בסעיף 7(א)(1)(ב) לחוק.
<שרה קנדלר: "הממונה" – כהגדרתו בסעיף 12 לחוק.
<שרה קנדלר: את ההגדרה "הקדש ציבורי" – אנחנו לא צריכים ואני לא מקריאה אותה.
<שרה קנדלר: "הרשות המוסמכת"- כמשמעותה בסעיף 29 לחוק.
<שרה קנדלר: "הרשימה" – רשימה מרוכזת של ארגוני טרור מוכרזים ושל מי שהוכרז אדם שהוא פעיל טרור, שפורסמה לפי סעיף 47(ב)(1)(ג) לחוק איסור מימון טרור.
<שרה קנדלר: וכן ארגון או אדם כאמור, שהודעה על הכרזתו כארגון טרור או כאדם שהוא פעיל טרור הומצאה לחברה לפי סעיף 47(ב)(1)(ג) לחוק איסור מימון טרור, התשס"ה-2005 והחברה לא קיבלה הודעה על ביטולה.
ענת ברקו: מה קורה אם לא מופיע ברשימה אבל בכל זאת יש נגיד מידע מודיעיני ראשוני שמדובר בארגון טרור?
ענת ברקו: הלא הם מחליפים שמות.
<לילך וגנר: עבירות לפי חוק מימון טרור חלות על כל בן אדם.
<לילך וגנר: זה דבר ראשון.
<לילך וגנר: זאת אומרת, אם גוף פיננסי יש לו מודעות או יש לו חשד ממשי או כל הדברים שנמצאים שם בסעיפים 9 ו-10 לחוק איסור מימון טרור, הוא עובר את העבירה.
ענת ברקו: למרות שהוא לא מופיע ברשימה.
<גיא דביר: הוא צריך לדווח על מקרה כזה.
ענת ברקו: יש גם דיווחים בלתי רגילים על מקרים גבוליים שגם יש תסמינים שמתייחסים למצבים גבוליים בענייני מימון טרור.
ענת ברקו: נגיע אליהם עת נגיע לסעיף.
<שרה קנדלר: "חברה" – חברה בעלת רישיון זירה כהגדרתו בסעיף 44יב לחוק ניירות ערך.
<שרה קנדלר: "חברה מנהלת" ו"קופת גמל"- כהגדרתן בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005.
<שרה קנדלר: "חברת כרטיסי אשראי" – תאגיד, לרבות תאגיד בנקאי, שהתאגד בישראל או באחת ממדינות ה-OECD שאינה מנויה בתוספת הראשונה, ושמתקיימים לגביו אלה: עיסוקו בהנפקת כרטיסי אשראי או כרטיסי בנק.
<שרה קנדלר: "חוק הדואר" – חוק הדואר, התשמ"ו-1986.
<שרה קנדלר: את "חוק הנאמנות" – אנחנו מוחקים.
<שרה קנדלר: "חוק השקעות משותפות" – חוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994.
<שרה קנדלר: "חוק ניירות ערך"- חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.
<שרה קנדלר: "חשבון" חשבון שמנהלת חברה שבו מתנהלים כספי לקוח, חוזי לקוח ונכסי לקוח.
הלשכה המשפטית: השאלה אם כדאי להתעסק עם ההגדרות האלה עכשיו או כאשר נדבר על סעיף 8.
הלשכה המשפטית: ההגדרות שיש כאן עכשיו, חשבון אחר, חברו מערכת סגורה, חשבון העברות וחשבון מקור, כל ההגדרות האלה קשורות למחלוקות שהתגלעו כאן קודם לגבי שני המסלולים השונים.
הלשכה המשפטית: כדאי לקרוא אותן כאשר נגיע לסעיף עצמו כי אז זה יהיה יותר ברור.
<שרה קנדלר: לא לקרוא אותן?
הלשכה המשפטית: נראה לי שעכשיו נדלג עליהן ונחזור אליהן אחר כך.
<שרה קנדלר: "חשבון כספי לקוחות מחוץ לישראל"- חשבון כספי לקוחות המתנהל במוסד כספי מחוץ לישראל, לפי תקנה 21 לתקנות זירות מסחר.
<שרה קנדלר: "יחיד" – מי שאינו תאגיד או שאינו מוסד ציבורי או שאינו תאגיד שהוקם בחיקוק מחוץ לישראל.
<שרה קנדלר: "כספי לקוח", "חוזה לקוח" ו"נכס לקוח" – כהגדרתם בתקנות זירות מסחר.
<שרה קנדלר: "כרטיס אשראי", "כרטיס בנק" – כהגדרתם בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986.
<שרה קנדלר: "מבטח" – כהגדרתו סעיף 1 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981.
<שרה קנדלר: "מוסד ציבורי" - משרדי הממשלה, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, רשויות מקומיות וכן רשויות, תאגידים או מוסדות אחרים שהוקמו בישראל בחיקוק.
<שרה קנדלר: "מורשה חתימה"- מי שבעל החשבון ייפה את כוחו לפעול בחשבון, בין אם בעל החשבון הוא יחיד ובין אם לאו, ובלבד שהוא רשום אצל החברה כמו שרשאי לפעול בחשבון.
<שרה קנדלר: "מסמך רשמי" – תדפיס או מכתב, הנושא שת שם הבנק או חברת האשראי לפי העניין.
<שרה קנדלר: "מספר זהות" – כל אחד מאלה: ביחיד שהוא תושב – מספר זהותו במרשם האוכלוסין.
<שרה קנדלר: ביחיד שהוא תושב חוץ – מספר דרכון או מספר תעודת מסע ושם המדינה שבה הוצא הדרכון או תעודת המסע.
<שרה קנדלר: אם היחיד הוא תושב האזור – מספר הזהות יכול שיהיה גם מספר זהותו בכרטיס מגנטי שהנפיק המינהל האזרחי.
<שרה קנדלר: בתאגיד הרשום בישראל – מספר הרישום במרשם המתאים.
<שרה קנדלר: בתאגיד שאינו רשום בישראל – מספר הרישום במדינת ההתאגדות, אם קיים, ושמה, ואם לא קיים רישום לתאגידים מסוגו – מספר הרישום הפנימי אצל החברה.
<שרה קנדלר: ובתאגיד שזוהה לפי מסמך כאמור בסעיף 4(א)(6) – מספר הזיהוי באותו מסמך ושם המדינה שבה הוצא המסמך.
<שרה קנדלר: במוסד ציבורי ובתאגיד מחוץ לישראל שהוקם בחיקוק – מספר הרישום שתקצה לו החברה.
<שרה קנדלר: "מען" – כל אחד מאלה: ביחיד – מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4(א)(1), (2) או (6), או מקום מגוריו, כפי שמסר, הכולל את שם הישוב וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתושב חוץ – גם שם המדינה.
<שרה קנדלר: בתאגיד – מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4(א)(3), (4) או (6), או מקום ניהול עסקיו בישראל, ואם אינו מנהל עסקים בישראל –מקום מרכז עסקיו מחוץ לישראל, וכל אלה – כפי שמסר.
<שרה קנדלר: המען יכלול את שם הישוב וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתאגיד מחוץ לישראל – גם שם המדינה.
<שרה קנדלר: במוסד ציבורי ובתאגיד מחוץ לישראל שהוקם בחיקוק – המען שמסרו הכולל את שם הישוב, וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתאגיד מחוץ לישראל שהוקם בחיקוק – גם שם המדינה.
<שרה קנדלר: "מקבל שירות" – בעל חשבון או מורשה חתימה.
<שרה קנדלר: "נהנה"- כהגדרתו בסעיף 7(א)(1)(א) לחוק ואם הוא תאגיד, יראו את התאגיד ואת בעלי השליטה בו כנהנים.
<שרה קנדלר: "נושא משרה" - כהגדרתו בחוק החברות, השתנ"ט-1999.
<שרה קנדלר: "עורך דין" – עורך דין בעל רישיון לעריכת דין בישראל ולעניין תאגיד שאינו רשום בישראל, גם בעל רישיון לעריכת דין במדינת ההתאגדות של התאגיד, ובלבד שהמדינה או הטריטוריה שבה מואגד התאגיד אינה מנויה בתוספת הראשונה.
<שרה קנדלר: הייתה מדינת ההתאגדות אחת המדינות החברות ב-OECD – גם עורך דין בעל רישיון באחת המדינות החברות בארגון ה-OECD.
הלשכה המשפטית: אולי כדאי להעיר שלגבי ההגדרה של עורך דין כאן, היא משמשת לצורך סעיפים מסוימים בצו ובהמשך הצו אנחנו נראה שיש הגדרה נוספת של מיהו עורך דין לצרכים אחרים.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, בתוך הצו יש צרכים שונים שלטובתם יש הגדרה של מיהו עורך הדין.
הלשכה המשפטית: ההגדרה כאן היא הגדרה שאמנם נמצאת בסעיף ההגדרות אבל היא בעצם לא תשמש לכל אורך הצו אלא רק לדברים מסוימים בצו.
הלשכה המשפטית: אנחנו נראה בהמשך הגדרה נוספת של עורך דין, לעניין זיהוי פנים אל פנים, מי יכול לזהות פנים אל פנים, וההגדרה הזאת, הנפקות שלה בעיקר לעניין אימות מסמכים ודברים כאלה.
<שרה קנדלר: "פעולה" – פעולה בודד בחשבון אלא אם כן נקבע אחרת בצו זה.
<שרה קנדלר: "צדדים לפעולה" – כל אחד מן הצדדים לפעולה המבוצעת באמצעות החברה.
<שרה קנדלר: "קרן" – כהגדרתה בחוק השקעות משותפות.
<שרה קנדלר: את "רשם ההקדשות" מחקנו כי זה לא רלוונטי.
<שרה קנדלר: "שם" – כל אחד מאלה: ביחיד – שם משפחה ושם פרטי, הרשומים במסמך הזיהוי כאמור בסעיף 4(1), (2), (6) או (7).
<שרה קנדלר: בתאגיד – שמו הרשום, ואם הואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום לגבי תאגידים מסוגו – שמו כפי שמסר.
<שרה קנדלר: בתאגיד שהוקם בחיקוק – השם שנקבע בחיקוק, בין בארץ ובין מחוץ לישראל.
<שרה קנדלר: במוסד ציבורי, למעט בתאגיד שהוקם בחיקוק – שמם כפי שמסרו.
<שרה קנדלר: "תאגיד" – כל אחד מאלה: חברה, שותפות, אגודה שיתופית, אגודה עותומנית, עמותה או מפלגה הרשומה בישראל.
<שרה קנדלר: גוף הרשום כתאגיד מחוץ לישראל.
<שרה קנדלר: גוף שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום לגבי גופים מסוגו, ובלבד שהציג מסמך המעיד על היותו תאגיד.
<שרה קנדלר: "תושב" - כמשמעותו בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965, לרבות אזרח ישראלי שאינו תושב כאמור, הרשום במרשם האוכלוסין.
<שרה קנדלר: "תושב אזור" – מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור.
<שרה קנדלר: "תושב חוץ" – מי שאינו תושב.
<שרה קנדלר: "תקנות זירות מסחר" – תקנות ניירות ערך (זירת סוחר לחשבונו העצמי), התשע"ה-2014.
<שרה קנדלר: "OECD" – הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי.
<שרה קנדלר: אנחנו מתחילים לקרוא את ההוראות המהותיות של הצו והחובה הראשונית היא זיהוי הלקוח ועריכת עליך של הכרת בעל חשבון, לדעת את מקור הכספים ולמה הם מיועדים.
<שרה קנדלר: פרק ב': חובות זיהוי הכרת בעל חשבון לא תפתח חברה חשבון, בלא שזיהתה את מי שמבקש להיות בעל חשבון וביצעה לגביו הליך של הכרת בעל החשבון, לפי מידת הסיכון שלו להלבנת הון ומימון טרור.
<שרה קנדלר: לעניין זה "הליך של הכרת בעל חשבון" – בין השאר, בירור מקור הכספים שאמורים להיות מופקדים בחשבון, עיסוקו של המבקש להיות בעל חשבון, מטרת פתיחת החשבון והפעילות המתוכננת בו.
<שרה קנדלר: לגבי תושב חוץ – גם בירור זיקתו לישראל ואם הוא איש ציבור זה.
<שרה קנדלר: לגבי מי שהוא בעל עסק – גם סוג עסקיו.
<שרה קנדלר: החברה תערוך רישומים של פרטים אלה.
ניסן סלומינסקי: הפרטים האלה, הם רק על סמך זה ששואלים אותו ומה שהוא אומר.
<שרה קנדלר: אחר כך אנחנו נראה בסעיף 3 שהוא צריך לתת מסמכים לאימות כל הפרטים כדי שהחברה תרשום.
<שרה קנדלר: לא תפתח חברה חשבון לאיש ציבור זר, אלא אם כן התקבל אישור לכך מנושא משרה בחברה, לרבות מי שכפוף ישירות למנהל הכללי.
<שרה קנדלר: מתן אישור כאמור ייבחן לפי מידת הסיכון של בעל החשבון להלבנת הון ולמימון טרור.
<שרה קנדלר: התברר במהלך ההתקשרות כי בעל חשבון הוא איש ציבור זר, לא תבצע החברה פעולה בחשבון עד לקבלת אישור כאמור להמשך ההתקשרות.
<שרה קנדלר: חברה תבצע בקרה שוטפת בהתייחס להליך של הכרת בעל חשבון שביצעה עם תחילת ההתקשרות לפי מידת הסיכון של בעל החשבון להלבנת הון ולמימון טרור, ותעדכן את רישומיה לפי זה.
<שרה קנדלר: התעורר ספק ביחס לזהות בעל חשבון או לאמיתות מסמכי הזיהוי שנמסרו לחברה, תבצע החברה הליך של הכרת בעל חשבון פעם נוספת.
<שרה קנדלר: ביצוע הליך של הכרת בעל החשבון לפי סעיף קטן (א), יכול שייעשה לפי טופס שיפרסם הממונה.
הלשכה המשפטית: המקור של סעיף קטן (ד) שהוספנו כאן הוא בעובדה שבצווים יש צווים שנקרא להם יותר ישנים וצווים יותר חדשים.
הלשכה המשפטית: בחלק מהצווים החדשים שעשינו, בצו של נותני שירותי מטבע ובצו של עורכי הדין ורואי חשבון, אפשרנו, כדי להקל עליהם באותו הליך של הכרת הלקוח, יצרנו טופס מסודר בו הייתה רשימה של איזה שאלות הוא צריך לשאול אותם.
הלשכה המשפטית: פשוט כדי להקל עליו, כדי שיהיה להם קל יותר לערוך את ההליך הזה.
הלשכה המשפטית: רשות ניירות ערך פחות אהבה את הסיפור הזה של הטופס.
<שרה קנדלר: אני אסביר לכם למה אהבנו פחות.
מיקי לוי: כך היינו מקבלים את הדרך לאיזה שר שעשה לנו כאן החלפות.
הלשכה המשפטית: בסופו של דבר הוסכם שכן יתאפשר כמשהו אופציונאלי שיהיה טופס כזה.
הלשכה המשפטית: מכיוון שהטפסים שעשינו בצווים האחרים, לפי רשות ניירות ערך לא עונים על הצרכים שלהם לעניין זירות המסחר, הם ינסחו – הממונה, ראש רשות ניירות ערך – טופס שמתאים לסיכונים שהם רואים ואותן זירות מסחר יוכלו – שוב, לא חייבות אבל כמשהו אופציונאלי – להשתמש באותו טופס שיעזור להם בהליך הזיהוי, בהליך הכרת הלקוח.
<שרה קנדלר: המשפט שחזר על עצמו כל הזמן בסעיף הוא לפי מידת הסיכון של בעל החשבון.
<שרה קנדלר: החובה של החברות לזהות את הלקוחות היא באמת לפי ניהול סיכונים.
<שרה קנדלר: זאת אומרת, ככל שמזהים שיש כאן לקוח שבאמת יש כאן פוטנציאל יותר מסוכן, הפעילות שהוא מתכנן בחשבון ומקור הכספים, הוא צריך לעשות הליך יותר עמוק ויותר יסודי ויותר לבחון.
<שרה קנדלר: לכן לא רצינו שיהיה טופס שיהיה מעין צ'ק ליסט שיעשו את המינימום לגבי כל הלקוחות שלהם ובזה הם סיימו את תפקידם.
<שרה קנדלר: לכן חשוב לנו להדגיש שלאור פניית הוועדה הסכמנו שיהיה טופס שיהיה מעין גייד ליינס כללי, הוא יהיה גם אופציונאלי ומבחינתנו כל זירת סוחר שתרצה לעשות טופס אחר, זה מקובל עלינו.
<שרה קנדלר: חשוב מאוד להדגיש שהנושא הזה שלפי מידת הסיכון של לקוח לא נפתר בזה שיש לך טופס כי כל מקרה לגופו.
הלשכה המשפטית: זה מוסכם וזה גם עולה מדברים אחרים בצו, חובה של ניהול סיכונים, קביעת מדיניות והחובה לבקרה שוטפת.
הלשכה המשפטית: זה עולה מהצו.
<צבי גבאי: אני יכול גם מהצד הזה של החדר לחזק את דבריה של שרה.
<צבי גבאי: זה לחלוטין תואם את הסטנדרטים הבינלאומיים שכל הזמן מדברים על המידה של החובה שצריכה להיות תלויית סיכון.
<צבי גבאי: זה משהו שכל גוף צריך להיות בהחלט מודע אליו.
<צבי גבאי: זה קצת נוגע לדברים שנאמרו.
<דוד ביטון: יועץ משפטי גם לאיגוד וגם לכמה חברים באיגוד.
<דוד ביטון: לפעמים הנוהל בחברות, כפי שמתנהל ה-CRM, איך שמתנהלות התוכנות, כאשר פונה בן אדם לפתוח חשבון, נפתח לו חשבון.
<דוד ביטון: זאת אומרת, יש איזה חשבון שדרכו מזינים למשל את צילום תעודת הזהות או את העברת הכספים.
<דוד ביטון: יש בטיוטת הצו עצמו הבחנה בין ביצוע פעולה – לא תבצע הזירה פעולה בחשבון לפני שזיהתה וכולי.
<דוד ביטון: אבל יכול להיות שהחשבון כבר נפתח, ואולי אפילו ניתן לו מספר, והזיהוי לא הושלם.
<שרה קנדלר: ההגדרה של חשבון זה חשבון שמנהלת חברה שבו מתנהלים כספי לקוח, חוזי לקוח ונכסי לקוח.
<שרה קנדלר: אם החשבון הזה נפתח, הוא לא יכול להיפתח עד שלא מסיימים את תהליך הזיהוי.
<שרה קנדלר: אם זה חשבון שאין בו פעילות כספית, זה לא רלוונטי.
<שרה קנדלר: רישום פרטי זיהוי לא תפתח חברה חשבון בלא שתרשום לגבי כל אחד מבעלי החשבון ומורשי החתימה וכן לגבי מי שמבקש לפתוח חשבון, אם אינו אחד מאלה, את פרטי הזיהוי המפורטים להלן ותאמתם כמפורט בסעיף 4: שם.
<שרה קנדלר: מספר זהות.
<שרה קנדלר: ביחיד –תאריך לידה ומין.
<שרה קנדלר: בתאגיד – תאריך התאגדות.
<שרה קנדלר: מען.
<שרה קנדלר: לא תפתח חברה חשבון בלא שתרשום לגבי נהנה את הפרטים שבסעיף קטן (א)(1) ו-(2).
<שרה קנדלר: רישום הפרטים ייעשה לפי ההצהרה כאמור בסעיף 5.
<שרה קנדלר: לא היה בידי חברה מספר זהותו של הנהנה, לאחר שנקטה אמצעים סבירים להשגתו, תרשום במקומו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(3) וכן את מדינת האזרחות או ההתאגדות, לפי העניין.
<שרה קנדלר: סעיף קטן זה לא יחול - אם מצאה חברה, בעת פתיחת החשבון, שהמדובר בחשבון לטובת נהנה, שלפי הצהרת המבקש לפתוח חשבון אי אפשר לדעת את זהותו, ופורטה הסיבה לכך שזהות הנהנה טרם ידועה.
<שרה קנדלר: במקרה כאמור, תפנה החברה את תשומת לבו של המבקש לפתוח חשבון, בכתב, לחובתו למסור לחברה את פרטי הנהנה מיד עם היוודע זהותו.
<שרה קנדלר: לגבי חשבון שמבקש לפתוח מי שמינה בית משפט, בית דין דתי, ראש ההוצאה לפועל, הרשם לענייני ירושה או גוף רשמי אחר של המדינה שהורה יושב ראש רשות ניירות ערך ובלבד שהצהיר על כך.
<שרה קנדלר: החברה תציין את מינוי ברישומי החשבון ותשמור העתק מהאסמכתה לכך.
<שרה קנדלר: לא תפתח חברה חשבון לתאגיד בלא שתרשום לגבי בעלי השליטה בו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(1) ו-(2).
<שרה קנדלר: לא היה בידי החברה מספר זהות, לאחר שנקטה אמצעים סבירים להשגתו, תרשום במקומו את הפרטים שבסעיף קטן (א)(3) וכן את מדינת האזרחות.
<שרה קנדלר: לא תוסיף חברה לחשבון - בעל חשבון או מורה חתימה, בלא שתרשום לגביהם את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף קטן (א) ותאמתם כמפורט בסעיף 4.
<שרה קנדלר: נהנה בלא שתרשום לגביו את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף קטן (ב) ותאמתם כמפורט בסעיף 4(ג).
<שרה קנדלר: בעל שליטה בתאגיד בלא שתרשום לגביו את פרטי הזיהוי כאמור בסעיף קטן (ג) ותאמתם כמפורט בסעיף 4(ג).
<שרה קנדלר: פתיחת חשבון והוסת בעל חשבון, הוספת נהנה והוספת בעל שליטה תלווה בהצהרה כאמור בסעיף 5.
<שרה קנדלר: הצהרה כאמור שניתנה בפתיחת חשבון תהיה בחתימת מקור.
<שרה קנדלר: לא תבצע חברה פעולה של העברה אלקטרונית מישראל אל מחוץ לישראל, בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים בלא שתרשום, בכל אחד ממסמכי ההעברה, את פרטי מקבל השירות יוזם ההעברה, לרבות שמו, מספר חשבונו ומענו, וכן את פרטי הנעבר, לרבות שמו, ומספר חשבונו.
<שרה קנדלר: בוצעה העברה שלא מחשבונו של מקבל השירות או שלא אל חשבונו של מקבל השירות, תרשום החברה את מספר הזהות של יוזם ההעברה או הנעבר, לפי העניין.
ניסן סלומינסקי: 5,000 שקלים, פחות מזה לא צריך?
ניסן סלומינסקי: אם הוא עושה כמו שרגילים לראות – 4,500 ברצף, עשר פעמים, אחד אחרי השני.
הלשכה המשפטית: אלה פעולות חריגות.
<שרה קנדלר: זה נכנס לפעילות בלתי רגילה.
<קריאה: למטרת הלבנת הון.
<שרה קנדלר: בפעולה של העברה אלקטרונית מחוץ לישראל לישראל, תרשום החברה את הפרטים כאמור בסעיף קטן (ו) ככל שפרטים אלה ידועים לה.
<שרה קנדלר: אנחנו מגיעים לסעיף 4.
<שרה קנדלר: אלה המסמכים הנדרשים כדי לאמת את כל פרטי הזיהוי שצריך לקבל.
<שרה קנדלר: אימות פרטים ודרישת מסמכים חברה תאמת את פרטי הזיהוי של מקבל השירות בפעולות כאמור בסעיף 3(א) ו-(ד)(1) ותקבל לידיה מסמכים, כמפורט להלן: לעניין רישום פרטי הזיהוי כבסעיף 3(א)(1) עד (3) של יחיד שהוא תושב - על פי תעודת זהות או העתק מאושר שלה, שהעתק מצולם של אחד מהם – ככל הנוגע לפרטי הזיהוי האמורים – יישמרו אצל החברה.
<שרה קנדלר: החברה תאמת את פרטי הזיהוי עם מרשם האוכלוסין, תשווה את תאריך הנפקת התעודה המופיע בה עם תאריך הנפקת התעודה האחרונה הרשום במרשם האוכלוסין במשרד הפנים ותשמור תיעוד של בדיקה זו.
<שרה קנדלר: לעניין פסקה זו, יראו כתעודת זהות גם תעודת עולה עד שלושים ימים מיום הנפקתה וכן דרכון ישראלי כשהזיהוי נעשה מחוץ לישראל או אם שוכנע האחראי למילוי החובות לפי סעיף 8 לחוק שהיחיד חדל להתגורר בישראל ובאופן קבוע, ואולם החובה להשוות את תאריך הנפקת התעודה לא תחול בזיהוי לפי תעודות אלה.
הלשכה המשפטית: הערה.
הלשכה המשפטית: אני רוצה לציין בניגוד למה שיש כאן, יש גם בצו הנש"מים, גם בצו היהלומנים וגם בצו שנוגע לעורכי דין ורואי חשבון אפשרות – בשלושת הצווים האחרונים שהוועדה עשתה – הגדרה של תעודת זהות היא הגדרה מורחבת והיא כוללת גם דרכון וגם רישיון נהיגה.
<רונן סולומון: זאת ההערה שלנו.
<רונן סולומון: זאת אחת ההערות שלנו.
<קריאה: היום גם אפשר להצביע עם התעודות האלה.
<שרה קנדלר: אפשר להצביע אבל יש חובה חוקית להחזיק תעודת זהות.
<רונן סולומון: אנחנו יודעים שהיום מצביעים בקלפי עם רישיון נהיגה.
<רונן סולומון: רישיון נהיגה משמש גם כזיהוי אפילו כאשר המשטרה עוצרת אותך ברחוב.
<שרה קנדלר: נכון, אבל שקלנו את העניין ווידאנו עם מרשם האוכלוסין.
<שרה קנדלר: ראינו שאין אפשרות לאמת כרגע את פרטי הנפקת התעודה, את מועד ההנפקה, ואנחנו כן רוצים אמצעי לאימות המסמך.
ענת ברקו: תאריך הנפקה קיים גם ברישיון נהיגה.
<קריאה: אבל אי אפשר לאמת את זה.
<רונן סולומון: איגוד לשכות המסחר.
<רונן סולומון: אדוני, אנחנו בוודאי יודעים עד כמה שאנחנו יכולים לדעת שרוב אזרחי ישראל מחזיקים תעודות זהות ישנות.
<רונן סולומון: יש איזה הליך חדש שאמור להיות בעתיד, עת נעבור לתעודות זהות יותר חכמות, ביומטריות או מה שזה לא יהיה.
<רונן סולומון: נכון להיום מרבית אזרחי ישראל, או לפחות כמה שאני יודע, מסתובבים עם רישיון נהיגה והם יכולים לעשות את כל הפעולות עם רישיון הנהיגה, בין אם זאת הזדהות בפני שוטר או הצבעה בקלפי או כל פעולה אחרת, ואפילו בבנק.
<קריאה: גם עם דרכון.
<רונן סולומון: זה נושא אחד.
<רונן סולומון: נושא שני, אני מסתכל על צווי הלבנת הון אחרים ושם כן הכניסו רישיון נהיגה.
<רונן סולומון: אין שום סיבה שלא יהיה כאן זיהוי על פי רישיון נהיגה שהוא תעודה לכל דבר.
ניסן סלומינסקי: שרה, מה התשובה שלכם?
ענת ברקו: אני יודעת שאם רישיון נהיגה אובד, יש את העניין הזה של תאריך הוצאת רישיון ושחזור.
<רונן סולומון: גם תעודת זהות יכולה ללכת לאיבוד.
ענת ברקו: במשרד התחבורה יש את הפרטים האלה.
ענת ברקו: כדאי לאפשר את זה.
<שרה קנדלר: אפשר לחזור לזה אחר כך עם התשובה?
<שרה קנדלר: יש כאן סוגיה בין-משרדית.
ניסן סלומינסקי: רונן, אם אנחנו נשכח, אתה תזכיר לנו את זה.
<גד ירום: יש גם שאלה רוחבית כי אנחנו לא מדברים רק על זירות מסחר בכל מה שקשור למסמכי זיהוי אלא יש גם באמת, כמו שהיא אמרה, מתווכים פיננסיים, וכמו שאמר היועץ המשפטי יש נש"מים שניתן להזדהות באמצעות תעודות אחרות.
<גד ירום: לא כל אחד הולך עם תעודת הזהות שלו ואצל הרבה מאוד מהאנשים היא פשוט נעלמה.