GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סיגל קוגוט: בחוק הרגיל נדחו הרביזיות ונדחו ההסתייגויות.
<סיגל קוגוט: התקבל התיקון שהוא הוראת שעה לסעיפים מסוימים.
עיסאווי פריג': איפה אנחנו?
<סיגל קוגוט: אנחנו עכשיו בחוק הרגיל.
<סיגל קוגוט: הקראנו את החוק אתמול והכנסנו בו תיקונים.
<סיגל קוגוט: עכשיו התקבלה גם ההסתייגות שחלקו הוא הוראת שעה ואני רק אקרא את ההסתייגות של חבר הכנסת מקלב שהתקבלה.
<סיגל קוגוט: אני שיניתי את הנוסח שלה כי לא ניסחתי אותה היטב בפעם הקודמת ואני רוצה להקריא לכם את הנוסח כפי שהוא יהיה.
<סיגל קוגוט: התוכן נשאר אותו דבר.
<קריאה: זה לא נושא חדש?
<סיגל קוגוט: זה ממש לא נושא חדש.
<סיגל קוגוט: החלת הדין לעניין קשר עם הבוחר שחל היום על שרים שהם חברי כנסת, גם על סגני שרים או שרים שהם נורבגים.
אורי מקלב: זה חל רק על סגני שרים.
<סיגל קוגוט: זה יהיה כתוב כך: "בסופו יבוא - - -
עיסאווי פריג': באיזה סעיף זה כתוב?
<סיגל קוגוט: זאת הסתייגות שכבר התקבלה והיא חלק מהחוק, סעיף 6 לחוק הכנסת.
<סיגל קוגוט: אני מקריאה את זה.
<סיגל קוגוט: זה לא בפניך כי לא ניסחתי את זה היטב.
<סיגל קוגוט: עכשיו ישבתי וניסחתי את זה שוב.
עיסאווי פריג': אני מבקש לראות את הניסוח.
ניסן סלומינסקי: הנה, מקריאים לך את הניסוח.
<סיגל קוגוט: אני מקריאה לך את הניסוח.
עיסאווי פריג': היא אמרה שהיא לא ניסחה את זה היטב.
ניסן סלומינסקי: קודם.
<סיגל קוגוט: אני מקריאה לך עכשיו את הניסוח החדש והוא כלהלן: "בסופו יבוא: הוראות לעניין תשלומים לשר או לסגן שר שנקבעו לפי פרק זה יחולו גם על שדר או סגן שר שחברותו בכנסת נפסקה לפי הוראות סעיף 42ג לחוק יסוד: הכנסת".
<סיגל קוגוט: זה פלוס התיקון של הוראת השעה וכל התוספות שאנחנו הוספנו בתוספת לחוק האזנת סתר, לחוק פקודת בתי הסוהר, הכול נכנס בפנים.
<סיגל קוגוט: אתה יכול להצביע על החוק הזה.
עיסאווי פריג': אדוני, יש לי הפרעות קשב ואני רוצה לראות את זה בכתב מול העיניים.
עיסאווי פריג': יש לי הפרעות קשב, אדוני.
עיסאווי פריג': תתחשב בי.
עיסאווי פריג': אני רוצה לראות את זה כתוב.
מיקי לוי: נכון.
מיקי לוי: הוא צודק.
עיסאווי פריג': אני לא מצליח להתרכז במלל.
מיקי לוי: אנחנו רוצים עותק.
מיקי לוי: רוצים לראות.
מיקי לוי: זאת זכותנו.
ניסן סלומינסקי: אם אתה רוצה, בוא תקרא.
עיסאווי פריג': אני רוצה לראות.
ניסן סלומינסקי: היא הקריאה.
ניסן סלומינסקי: לא צריך להראות מעבר לזה.
<סיגל קוגוט: מי שרוצה, מוזמן לבוא לראות.
<סיגל קוגוט: יש לי את זה בעותק אחד.
עיסאווי פריג': למה שלא תצלמי לנו את זה?
ניסן סלומינסקי: היא תקריא את זה שוב.
ניסן סלומינסקי: בוא תקרא את זה.
עיסאווי פריג': כן, אני רוצה לראות.
מיקי לוי: עיסאווי, כשתסיים תעביר את זה מאחד לשני.
רויטל סויד: חוק יידוי אבנים שהעברנו עכשיו חל על כל מיידי האבנים על השוטרים?
ניסן סלומינסקי: תכף אני אסביר.
רויטל סויד: זה מאוד מטריד אותנו הסיפור הזה.
ניסן סלומינסקי: אתם מפריעים לעיסאווי להתרכז.
ניסן סלומינסקי: הוא הסביר שיש לו בעיות קשב.
רויטל סויד: החוק יכול על כל מיידי האבנים על השוטרים?
מיקי לוי: החוק הוא חוק שווה לכולם.
דניאל עטר: מה פתאום?
דניאל עטר: הוא קיים רק לערבים.
דניאל עטר: אפילו עיסאווי מסכים אתי.
דניאל עטר: החוק הזה הוא רק לערבים.
<סיגל קוגוט: לשרים יש חצי.
ניסן סלומינסקי: לשרים שהם לא חברי כנסת, יש היום חצי.
<סיגל קוגוט: הוא אומר שיחול על השרים שהם נורבגים הדין שחל על שרים וסגני שרים.
מיקי לוי: האם יש שרים שהתחלפו ויש להם לשכה בכנסת?
<סיגל קוגוט: זה לא שייך לחוק הזה.
<סיגל קוגוט: את זה יצטרכו להסדיר בממדים אחרים.
ניסן סלומינסקי: אני מעלה להצבעה.
דניאל עטר: רגע, אפשר לראות את זה?
דניאל עטר: תנו לי דקה.
עיסאווי פריג': בני, כשאתה עושה בחינה לסטודנטים שלך, אתה נותן להם לקרוא את החומר לפני כן?
ניסן סלומינסקי: הצעת חוק הפסקת חברות בכנסת של חבר הכנסת המכהן כשר או כסגן שר (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה), התשע"ה-2015.
ניסן סלומינסקי: מי בעד קבלת הצעת החוק?
ניסן סלומינסקי: הצעת החוק נתקבלה.
ניסן סלומינסקי: החוק הזה התקבל.
דניאל עטר: ניסן, אתה מוכן להתחשב בצרכים של האנשים כאן ולקבוע דיון למחר בבוקר?
ניסן סלומינסקי: אני מגיש רביזיה על החוק.
ניסן סלומינסקי: כי אחרת, מחר, לפני שיעלה למליאה, הם יגישו רביזיה.
דניאל עטר: מתחייבים לא.
ניסן סלומינסקי: ההצבעה על הרביזיה תהיה בשעה 21:05.
דניאל עטר: אני רוצה להגיד לך משהו, אמיתי לגמרי.
דניאל עטר: היום בוועדת הרפורמות עלו המון הסתייגויות.
דניאל עטר: תשעים אחוזים מהן היו מאוד רציניות.
עיסאווי פריג': וקיבלו אותן.
דניאל עטר: קם היושב ראש אלי כהן ואמר שהוא מתרשם שההסתייגויות הן כל כך רציניות והוא מבקש התייעצות.
דניאל עטר: הייתה התייעצות.
דניאל עטר: חזר אחרי כמה דקות, כל הנציגים של הסיעות הלכנו לחדר צדדי, ישבנו ודיברנו והגענו תוך חצי שעה להסכמות.
דניאל עטר: ויתרנו על כל עשר השעות שהיו צריכות להיות.
דניאל עטר: גם אתה, מותר לך לעשות את זה.
דניאל עטר: זה אמיתי לגמרי.
ניסן סלומינסקי: אנחנו כבר עשינו את זה.
דניאל עטר: תקבל החלטה לחדש את הדיון מחר ב-8 בבוקר או ב-9 בבוקר.
דניאל עטר: אני מבטיח לך שאני אגיע מהגלבוע.
דניאל עטר: אני אגיד לך דוגרי, אנחנו ממהרים.
דניאל עטר: אני חייב לצאת מכאן ב-12 בלילה.
ניסן סלומינסקי: עשינו הצבעה על החוק והוא אושר.
ניסן סלומינסקי: אני מגיש רביזיה על ההצעה הזאת.
יעל גרמן: אבל כל מה שכבר עשית, התקבל.
ניסן סלומינסקי: זכותי להגיש רביזיה.
עיסאווי פריג': אבל הצבעת בעד.
ניסן סלומינסקי: מי שהצביע בעד, מותר לו להגיש רביזיה.
עיסאווי פריג': גברתי, האם מי שמצביע בעד, מותר לו להגיש רביזיה?
<סיגל קוגוט: מותר להגיש רביזיה.
עיסאווי פריג': אבל זה לא לוגי.
עיסאווי פריג': זה לא מתיישב.
ניסן סלומינסקי: אבל זאת המציאות.
מיקי לוי: עכשיו הפנתה את תשומת לבי מנהלת סיעת המחנה הציוני ועכשיו ירדתי לסוף דעתך.
מיקי לוי: מחר בבוקר בוועדת הכנסת עושים דיון בנושא הפסקת חברותו של חבר כנסת.
ניסן סלומינסקי: אין מחר דיון בוועדת הכנסת.
ניסן סלומינסקי: אין בוועדת הכנסת דיון כלשהו.
ניסן סלומינסקי: לתת לזה פטור מהנחה.
ניסן סלומינסקי: רק פטור מהנחה.
מיקי לוי: אז לא הבנתי את התרגיל שלך.
ניסן סלומינסקי: אני אסביר לך.
ניסן סלומינסקי: סגרנו את הכול, נכון?
<סיגל קוגוט: יש רביזיות על ההסתייגויות שאמרת שנצביע ב-20:50.
ניסן סלומינסקי: נרכז את הכול.
ניסן סלומינסקי: בשעה 21:05 נצביע על כל הרביזיות.
ניסן סלומינסקי: ריכזתי את מה שהיה ב-20:50, ב-20:55 וב-21:05.
ניסן סלומינסקי: אני מזיז והולך לפי הרביזיה האחרונה.
מיקי לוי: אני לא מבין איך אתה כיושב ראש העברת חוק שאתה רוצה ביקרו ובאותה שנייה עשית רביזיה.
עיסאווי פריג': ממה אתה חושש?
עיסאווי פריג': מה הטריק הפרלמנטרי הזה?
ניסן סלומינסקי: מיקי, גם כשאתה היית סגן השר עשיתי את זה.
דניאל עטר: לא.
דניאל עטר: בתקופה שהוא היה סגן שר, ההתנהלות הייתה אחרת.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, עבר הזמן אנחנו מחדשים את הישיבה.
ניסן סלומינסקי: אתם חמישה כי היה קיזוז.
ניסן סלומינסקי: קיזוז של דני ושל נורית.
<סיגל קוגוט: יש ארבע רביזיות.
<סיגל קוגוט: רביזיה להסתייגות של הסיעה המשותפת לעניין הוראת השעה.
<סיגל קוגוט: רביזיה בעניין החילופין של הוראת השעה, של הסיעה המשותפת.
<סיגל קוגוט: רביזיה על ההסתייגות שהתקבלה של אמסלם עם התיקון לגבי הליכוד.
<סיגל קוגוט: רביזיה על החוק הרגיל.
ניסן סלומינסקי: הרביזיה שלי.
יעל גרמן: ואנחנו בעד.
ניסן סלומינסקי: אנחנו, הקואליציה, נהיה נגד הרביזיה.
יעל גרמן: אתה תהיה נגד הרביזיה שאתה הגשת?
יעל גרמן: האם יש דבר כזה?
יעל גרמן: האם זה יכול להיות?
יעל גרמן: זאת אומרת שאני יכולה להגיש רביזיה ולהצביע נגדה?
אוסאמה סעדי: חזרת בך.
אוסאמה סעדי: חשבת על זה וחזרת בך.
ניסן סלומינסקי: כל הנושא של הוראת שעה, זאת הרי הצעה שלא הייתה ולמרות הכול הצבעתם נגד.
יעל גרמן: אמנם מאוחר, אבל בוא נעשה רגע צדק עם האמת מפני שגם מצלמים וגם מקליטים.
יעל גרמן: לא, זאת לא הייתה הצעה שלו והוא לא הציע את זה וזאת לא הייתה הסתייגות שלו.
ניסן סלומינסקי: ההסתייגות הייתה של בני, אבל מה זה לא היה רעיון שלו?
יעל גרמן: מכיוון שאמרת ומכיוון שיש לנו הקלטה, אני דורשת שיהיה פרוספריטי בשביל ההיסטוריה, שההיסטוריה תהיה אמיתית.
ניסן סלומינסקי: להפך, אני רוצה לתת לו את הקרדיט.
יעל גרמן: הוא לא רוצה את הקרדיט הזה.
ניסן סלומינסקי: אם הוא לא רוצה, אז תני לו להגיד.
ניסן סלומינסקי: למה את אומרת בשמו?
ניסן סלומינסקי: את מייצגת אותו?
יעל גרמן: אני אומרת איך אני ראיתי את זה.
יעל גרמן: אתה אמרת משהו ואני רוצה לתקן אותך.
ניסן סלומינסקי: אמרתי הרבה דברים.
ניסן סלומינסקי: אז מה.
יעל גרמן: אני רוצה להשלים את הדברים.
יעל גרמן: הוא אמר שהחוק הזה הוא גרוע.
יעל גרמן: לפחות אם זאת הייתה הוראת שעה.
יעל גרמן: זה מה שהוא אמר.
יעל גרמן: אבל הוא אמר שהחוק הזה הוא גרוע.
אוסאמה סעדי: תודה רבה לחברתי יעל.
ניסן סלומינסקי: אף אחד לא ביקש שהוא יצביע בעד החוק.
מיקי לוי: ההצבעה שלך נגד הרביזיה של עצמך, מחר בכל רשתות הטלוויזיה.
ניסן סלומינסקי: אני אשמח.
ניסן סלומינסקי: אם זה יכניס אותי, אני אעשה עוד פעם.
ניסן סלומינסקי: אם כך, החוק הראשון אושר בשעה טובה ומוצלחת.
<סיגל קוגוט: הצבעה על חוק יסוד: הכנסת.
מיקי לוי: חלפה חצי שעה מאז שהדיון במליאה נגמר ואתה לא יכול להמשיך.
ניסן סלומינסקי: אני יכול להמשיך כל הלילה.
<סיגל קוגוט: הצבעה על חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 42) (הוראת שעה) (הפסקת חברות בכנסת של חבר הכנסת המכה כשר או כסגן שר), השתע"ה-2015,לרבות כל התוספות, כל ההסתייגויות וכל התיקונים שעשינו.
ניסן סלומינסקי: זאת ההצבעה על החוק.
ניסן סלומינסקי: חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 42) (הוראת שעה) (הפסקת חברות בכנסת של חבר הכנסת המכה כשר או כסגן שר), השתע"ה-2015,לרבות כל התוספות, כל ההסתייגויות וכל התיקונים.
ניסן סלומינסקי: החוק אושר.
יעל גרמן: אנחנו מבקשים רביזיה.
יעל גרמן: אי אפשר לעשות את הרביזיה היום.
ניסן סלומינסקי: למה לא? אפשר.
יעל גרמן: המליאה נגמרה.
ניסן סלומינסקי: מה זה קשור?
מיקי לוי: לא קיבלת אישור לכך מהיושב ראש.
ניסן סלומינסקי: קיבלתי משעה 5:30 היום עד מתי שאני רוצה.
מיקי לוי: חבר הכנסת מקלב, אתה מהוותיקים.
מיקי לוי: נכון שכאשר המליאה נגמרת, מפסיקים?
אורי מקלב: פעם ראשונה אני שומע דבר כזה.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, הרביזיה תהיה בשעה 21:45.
ניסן סלומינסקי: אפשר לפצוח בשירי ארץ ישראל.
אוסאמה סעדי: אפשר לעשות את זה מחר בבוקר.
ניסן סלומינסקי: אני לא יודע אם יהיה לי רוב.
ניסן סלומינסקי: מחר ב-9:00 מתכנסת ועדת הכנסת לפטור מהנחה.
ניסן סלומינסקי: אנחנו צריכים לבוא כבר נקיים ולא להתחיל אז את הכול עוד פעם.
ניסן סלומינסקי: יש לנו את הנושא האחרון שהוא הרביזיה לחוק היסוד.
ניסן סלומינסקי: אפשר לומר במלים פשוטות שהחוק הנורבגי על כל המכלול שלו אושר בוועדה ומוכן לקריאה שנייה ושלישית.
יעל גרמן: המכלול הגרוע שלו.
מיקי לוי: בושה וחרפה.
ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות לכל חבריי, בלי קשר אם זה חוק טוב או לא.
ניסן סלומינסקי: כל אחד כאן הייתה לו מסירות נפש, כל אחד לפי תפיסתו.
ניסן סלומינסקי: הייתה מסירות נפש גדולה ומגיע לכולם יישר כוח גדול.
ניסן סלומינסקי: אני אומר את זה גם לחברי הכנסת, גם לייעוץ המשפטי וגם למנהלת הוועדה.
יעל גרמן: זה לא ינחם את עם ישראל שיצטרך לחיות עם חוק גרוע.
מיקי לוי: תודה לך שסבלת אותנו.
מיקי לוי: זה לא היה פשוט.
מיקי לוי: תודה לשתי היועצות המשפטיות, לסיגל ולאפרת.
מיקי לוי: תודה לדורית שמגלה חריצות ראויה לציון.
<דורית ואג: הספדים בפעם אחרת.
<דורית ואג: אנחנו רוצים הביתה.
מיקי לוי: אבל מעבר לעניין הזה, לצורך הפרוטוקול, החוק הוא בושה וחרפה והוא פוגע.
ניסן סלומינסקי: רבותיי, הישיבה נעולה.
ניסן סלומינסקי: קשה לדמיין שלא נשב בהרכב הזה ועוד פעם נצביע.
ניסן סלומינסקי: על סדר היום צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של חבר בורסה למניעת הלבנת הון ומימון טרור) (תיקון), התשע"ה-2015.
ניסן סלומינסקי: אני מבין שאם נאשר את הצו, זה יעזור לבורסה לפרוח או לפחות לא לשקוע.
ניסן סלומינסקי: אני מבין גם שזה צעד קטן בדרך לצעדים גדולים יותר שצריכים להיעשות.
<שרה קנדלר: כן.
<שרה קנדלר: יש תכניות גדולות לגבי שינוי מבנה הבורסה.
ניסן סלומינסקי: צריך מצד אחד לשחרר כמה שיותר את הרגולציה.
ניסן סלומינסקי: מצד אחד לשמור שהכול יהיה בסדר, אבל מצד שני, כל מה שהוא מיותר, לשחרר ולשחרר כי אני יודע שכל כך הרבה חברות עוזבות את הבורסה בגלל שנשבר להן מכל התהליכים והרגולציות.
ניסן סלומינסקי: אני יודע שיש היום הרבה מאוד כסף בשוק, בעיקר בגלל המוסדיים שכל הזמן גדלים וגדלים, ואם הבורסה הייתה אטרקטיבית, הכסף הזה היה הולך לבורסה ומרים אותה אבל במקום זה רובו הגדול של הכסף הזה הולך לחוץ לארץ וחבל.
ניסן סלומינסקי: צריך לעשות הרבה צעדים כדי שהבורסה תתרומם כי אנחנו עדיין בתפיסה שאנחנו רוצים בורסה אצלנו לא רק שלוחה של לונדון או מקום אחר.
ניסן סלומינסקי: היום זה צעד קטן אבל אני בהחלט מקווה יתארגנו, יתלכדו ונעשה הרבה מאוד צעדים בוועדת הכספים וכאן, כל מה שאפשר.
ניסן סלומינסקי: אני חושב שלבורסה יש תפקיד חשוב בעיקר לתת לחברות לגייס אשראי ודברים אחרים, וגם לציבור הרחב שישקיע בה.
ניסן סלומינסקי: מי מסביר את הנושא?
<שרה קנדלר: אני מרשות ניירות ערך ונמצא אתי גיא דביר.
<שרה קנדלר: אנחנו מדברים היום על תיקון צו איסור הלבנת הון שחל על חברי הבורסה שאינם בנקים, מה שאנחנו קוראים חשבים.
<שרה קנדלר: הם נמצאים בתחרות מול המערכת הבנקאית בנושא ניהול חשבונות ניירות ערך עבור לקוחות.
<שרה קנדלר: הגם שגם היום הם פועלים בתחום הזה של פתיחת חשבונות ניירות ערך לא רק עבור תאגידים גדולים ומוסדיים אלא גם עבור צרכנים, בתחום הזה יש להם בעיה גדולה להתחרות מול הבנקים.
ניסן סלומינסקי: יש כעשרים חברי בורסה כאלה?
<שרה קנדלר: תשעה.
<שרה קנדלר: זה תחום שהלך והצטמצם.
ניסן סלומינסקי: רק תשעה?
<אלעד בנבג'י: בפועל היום, שחקנים אפקטיביים, יש בערך שישה.
ניסן סלומינסקי: פעם זה היה הרבה יותר.
ניסן סלומינסקי: מישהו כאן מאקסלנס.
<אלעד בנבג'י: כן.
<אלעד בנבג'י: יש לנו נציגים של כמה מהחברים.
<אלעד בנבג'י: אקסלנס, מיטב ופסגות.
<קריאה: כל הנבחרת הגיעה.
<אלעד בנבג'י: זה מראה כמה זה חשוב לנו.
<שרה קנדלר: צו איסור הלבנת הון מחייב את חברי הבורסה, כמו את כל יתר הגורמים הפיננסיים, לזהות כל לקוח חדש שמגיע אליהם לפתוח חשבון ויש תהליך של זיהוי הלקוח, רישום הפרטים שלו, תהליך של זיהוי פנים אל פנים, של הכרת הלקוח וכך זה כמו שאתם מכירים בכל צווי הלבנת הון.
<שרה קנדלר: המטרה של הצו הזה היא לאפשר להם לפתוח יותר סוגים של חשבונות במערכת סגורה, אופציה שכבר קיימת היום בצו אבל בצורה מאוד מצומצמת.
<שרה קנדלר: מערכת סגורה, הכוונה היא שהלקוח מעביר את הכסף לחבר הבורסה מתוך חשבון שיש לו כבר נגיד בתאגיד בנקאי והכספים בסופו של תהליך יחזרו לאותו חשבון ובגלל שזה במערכת סגורה, אנחנו יכולים להקל עליהם בתהליך הזיהוי כי ההנחה היא שהתאגיד הבנקאי ממנו הכסף יצא ואליו הוא יחזור, כבר עשה את תהליך הזיהוי של הלקוח.
ניסן סלומינסקי: שאלה.
ניסן סלומינסקי: תהליך דומה שקורה בין בנקים, נניח בנק הפועלים מפקיד כסף בבנק המזרחי שעושה עסקאות אולי יותר טובות, וסתם אמרתי את זה, ואחר כך זה חוזר באותו תהליך כמשהו סגור.
ניסן סלומינסקי: גם עליהם חלות כל חובות ההזדהות האלה?
<שרה קנדלר: חלות עליהם למעט אם זאת מערכת סגורה כפי שמוגדר בצו הבנקים.
ניסן סלומינסקי: אמרתי, מערכת סגורה.
<שרה קנדלר: בצו הבנקים יש גם מערכת סגורה אבל רק לגבי פיקדונות כספיים.
<שרה קנדלר: זה לא לגבי פעילות בניירות ערך.
ניסן סלומינסקי: למה יש הבדל בין חברי הבורסה לבנקים?
ניסן סלומינסקי: כשהם עושים את זה בתוכם, יש להם פריבילגיה שלא צריכים?
<שרה קנדלר: לא.
<שרה קנדלר: אין להם.
<שרה קנדלר: לבנקים אין את הפעילות הזאת בניירות ערך.
<שרה קנדלר: גם הבנקים היום לא יכולים לעשות במערכת סגורה.
<שרה קנדלר: אין את זה לפי הצו.
ניסן סלומינסקי: הם צריכים לעבור את כל הנושא של זיהוי?
<שרה קנדלר: יחידות של קרנות נאמנות ופיקדונות.
זאב בנימין בגין: אנחנו נקראים לישיבה של מעלה, לוועדת הכנסת.
ניסן סלומינסקי: תסביר להם בנושא של המזומן, יהיה דיון אם זה צריך לעבור לכאן או לוועדה אחרת.
ניסן סלומינסקי: תתמכו בנו.
זאב בנימין בגין: אדוני היושב ראש, מערכת סגורה.
ניסן סלומינסקי: אתם אומרים שאין הבדל אם זה נעשה אצל חבר בורסה לבין אם זה נעשה בתוך הבנקים עצמם.
<שרה קנדלר: נכון.
<שרה קנדלר: הבעיה המרכזית שאנחנו זיהינו בתחום הזה היא הנושא של זיהוי פנים אל פנים.
<שרה קנדלר: היות והיום על פי הוראות הצו, כדי לפתוח חשבון ללקוח, חבר הבורסה צריך לזהות את הלקוח שלו פנים אל פנים ולקבל מסמכי מקור.
<שרה קנדלר: זה מקשה על חברי הבורסה לפתוח חשבונות כי בדרך כלל הם נמצאים בתל אביב ואין להם סניפים כמו שיש לבנקים בכל הערים, בפריפריה, ולכן זה מקשה עליהם את התחרות מול פתיחת החשבונות של הבנקים.
<שרה קנדלר: ההקלה המרכזית שאנחנו נותנים כאן זה ויתור על החובה הזאת לזהות את הלקוח פנים אל פנים לפני שהוא פותח חשבון.
<שרה קנדלר: בגלל שזה במערכת סגורה, אנחנו נאפשר להם לקבל לקוחות על סמך הזיהוי שנעשה בבנקים.
<שרה קנדלר: עכשיו אני אתן לגיא לפרט קצת את סוגי החשבונות השונים והפטורים השונים שאנחנו רוצים לקבוע בעניין הזה.
ניסן סלומינסקי: אני מבין שיש שלושה מסלולים שונים.
<גיא דביר: אני רוצה להרחיב את הדיבור לגבי המערכת הסגורה שקיימת בתאגידים הבנקאיים.
<גיא דביר: בתאגידים הבנקאיים המערכת הסגורה יותר מצומצמת.
<גיא דביר: היא לא חלה על אחזקת ניירות ערך, רכישה וניירות של ניירות ערך, אלא על פיקדונות כספיים ואחזקה בקרנות נאמנות.
<גיא דביר: במקרה של חבר בורסה, הפעילות שמבוצעת בחשבון היא יותר רחבה וכך גם הסיכונים שגלומים בה מבחינת סיכוני הלבנת הון.
<גיא דביר: המסלול שקיים היום הוא מסלול של חשבון קסטודיאן שבמסגרתו חבר הבורסה לא נותן שירותי משמורת על ניירות הערך שהוא רוכש ומוכר עבור הלקוח.
ניסן סלומינסקי: קוראים לי לוועדת הכנסת ואני צריך לצאת לחמש דקות.
ניסן סלומינסקי: יעל תנהל את הישיבה.
ניסן סלומינסקי: אני ממש מתנצל.
ניסן סלומינסקי: אני אחזור אחר כך.
ניסן סלומינסקי: (היו"ר יעל גרמן)
<גיא דביר: המסלול שקיים היום הוא מסלול של קסטודיאן במסגרתו לא ניתנים שירותי משמורת על ידי חברי הבורסה אלא על ידי התאגיד הבנקאי שם מתנהל חשבון המקור.
<גיא דביר: בסוף כל יום מסחר, ניירות הערך והכספים חוזרים בחזרה לחשבון המקור אצל התאגיד הבנקאי.
<גיא דביר: אנחנו למעשה מבקשים להרחיב את המסלולים הללו שקיימים היום בצו כאשר התכלית של כל העניין היא בעצם לאפשר לאותם חברי בורסה שיש להם בעיה להתחרות עם הבנקים שיש להם את הסניפים ובעצם להיעזר בזיהוי שנעשה בבנק עם חשבון המקור בתהליך הזיהוי של הלקוח.
<גיא דביר: הצו למעשה קובע שלושה מסלולים.
<גיא דביר: המסלול הראשון הוא המסלול שקיים היום, מסלול של חשבון קסטודיאן, מסלול שנקרא ללא שירותי משמורת כי המשמורת נעשית בבנק שם מתנהל חשבון המקור.
<גיא דביר: המסלול השני הוא מסלול שכולל שירותי משמורת ובמקרה הזה הפעילות היא פעילות לכל דבר שאפשר לעשות במערכת סגורה כמובן, זאת אומרת, רכישה ומכירה של ניירות ערך בבורסה אבל אין צורך להחזיר את ניירות הערך בסוף כל יום לבנק וזה יכול להתנהל כך במשך שנים.
<גיא דביר: כלומר, כל הבקרה היא רק של חבר הבורסה.
<גיא דביר: המסלול השלישי, שגם הוא נכנס לבקשת חלק מחברי הבורסה, הוא מסלול של פיקדונות כספיים.
<גיא דביר: הוא דומה מאוד למסלול שקיים לגבי תאגידים כאשר כל מה שאפשר לעשות בחשבון הזה, זה בעצם לפתוח פיקדון כספי.
<גיא דביר: חברי הבורסה אינם רשאים להחזיק כספים כמו שבנקים.
<גיא דביר: הם פותחים בתאגיד בנקאי, בנאמנות על שמם, אבל בעצם זה סוג של שירות נוסף ללקוח.
<גיא דביר: בחשבון כזה הסיכונים הם אחרים.
<גיא דביר: אפשר לומר באופן עקרוני שקיימים הבדלים ברמת הסיכונים בין שלושת החשבונות.
יעל גרמן: איזה חשבון להערכתך הוא הכי מסוכן מבחינת הלבנת הון?
<גיא דביר: החשבון הכי מסוכן הוא למעשה החשבון שעכשיו אנחנו מרחיבים את הצו לעברו, שזה החשבון שכולל שירותי משמורת.
<גיא דביר: הסיבה שהסיכון הוא יותר גדול היא מכיוון שיש פשוט פחות מנגנוני בקרה, בעוד שבחשבון קסטודיאן יש לנו בקרה כפולה, גם של הבנק וגם של חבר הבורסה.
יעל גרמן: אתה לא חושב שצריך להגביר את מנגנוני הבקרה.
<גיא דביר: מהסיבה הזאת יש הבדלים בהקלות שנתונות בכל אחד מהמסלולים.
<גיא דביר: במסלול של חשבון קסטודיאן יש יותר הקלות מאשר יש בחשבון אחר.
יעל גרמן: דרך אגב, אני קראתי את החומר.
יעל גרמן: עד כמה שהבנתי, אני לא כל כך מתמצאת, אני בהחלט מבינה את הרצון להרחיב את התחרות ולגרום לכך שתהיינה יותר אפשרויות לעסוק בבורסה ולא דווקא על ידי הבנקים כפי שזה היום.
יעל גרמן: אני כן מודאגת מכל הנושא.
יעל גרמן: הרי כל החוק הזה הוא חוק שצריך למנוע הלבנת הון.
יעל גרמן: הוא בא למנוע הלבנת הון על ידי זיהוי והנה אנחנו לוקחים את אמצעי הזיהוי שבמאגר הביומטרי הוא אמצעי הזיהוי, הזיהוי של האדם בפנים, אנחנו משמיטים אותו.
יעל גרמן: אני שואלת את כל מי שנמצא כאן האם אנחנו לא פותחים בכך פתח בכל זאת לרמאויות.
<גיא דביר: אחד העקרונות הבסיסיים של משטר הלבנת הון, הכללים הבינלאומיים שמחייבים גם אותנו, זה ניהול סיכונים.
<גיא דביר: למעשה כללי ה-ATF קובעים שבמקומות בהם הסיכון הוא יותר נמוך, ניתן לנקוט באמצעים מפושטים לעניין זיהוי.
<גיא דביר: צריך לומר שזיהוי, גם זיהוי פנים אל פנים, הוא לא ודאי במאה אחוזים.
<גיא דביר: יש אמצעים שונים לזיהוי ואני יכול למנות כמה מהם.
<גיא דביר: למשל זיהוי פנים אל פנים שזה באמת הזיהוי הקלאסי, בנוסף מקבלים במסגרת התהליך העתקי תעודות מזהות כאשר חברי הבורסה נדרשים לאמת את הנתונים שיש להם בהעתקי תעודות הזהות מול המרשם כאשר יש כאן איזשהו אלמנט של דימות שהתעודה אינה מזויפת.
<גיא דביר: בנוסף יש כאן אמצעי נוסף חשוב של זיהוי והוא שהכספים מגיעים מחשבון שם נעשה זיהוי פנים אל פנים וחוזרים לשם.
<גיא דביר: הם לא יכולים לצאת למקום אחר.
<גיא דביר: לכן יש כאן למעשה כמה אמצעים חלופיים.
<גיא דביר: אנחנו צריכים להבין שהמטרה של הלבנת הון היא בסופו של דבר לאפשר פעילות כלכלית.
<גיא דביר: היום, בכל העולם, מתאפשרת פעילות אינטרנטית או פעילות שהלקוח אינו נדרש להגיע פיזית למוסד הפיננסי לפני שהוא פותח בפעילות.
<גיא דביר: יש אמצעים חלופיים ואנחנו יכולים לנקוט באמצעים החלופיים האלה כאשר הסיכונים יותר נמוכים.
<גיא דביר: אין ספק שבמערכת סגורה הסיכון יותר נמוך וזה המקום לדעתנו, בנקודה הזאת שהיא נקודה, לאפשר או להרוג את הפעילות הכלכלית הזאת.
יעל גרמן: עד כדי כך?
<גיא דביר: בעיני כן.
<גיא דביר: זיהוי פנים אל פנים, תכל'ס לא מאפשר פעילות מהסוג הזה לגופים.
<שרה קנדלר: אולי כדאי שהם יספרו עכשיו.
יעל גרמן: גם אני יוצאת לדקה.
יעל גרמן: אני לא ידעתי שאני הולכת לנהל את הדיון הזה.
אלעזר שטרן: חברת הכנסת גרמן, אולי כיושבת ראש הישיבה כדאי להכריז על הפסקה של כמה דקות.
יעל גרמן: אני מכריזה על הפסקה של שלוש דקות ולא יותר.
יעל גרמן: אני מתנצלת.
יעל גרמן: אנחנו מחדשים את הישיבה.
<אלעד בנבג'י: אני המנכ"ל של אקסלנס שירותי בורסה.
<אלעד בנבג'י: נמצאים כאן נציגים של שלושה חברי בורסה.
<אלעד בנבג'י: אני חשוב שנמצאים כאן למעלה מחמישים אחוזים מהתעשייה מבחינת הנציגים, זאת אומרת, ארבעה חברי בורסה.
<אלעד בנבג'י: בעיני זה מראה את החשיבות שאנחנו רואים במהלך הזה.
<אלעד בנבג'י: אני חושב שצריך לתת יישר כוח גדול לרשות ניירות ערך כי הם הובילו מהלך מבחינתנו שיש בו שני אלמנטים מאוד חשובים - אני חושב שסיכון הלבנת הון הוקטן כמעט באופן מוחלט ומהצד השני יש כאן בשורה תחרותית אמיתית.
<אלעד בנבג'י: כמה מלים על מה הם חברי בורסה.
<אלעד בנבג'י: חברי בורסה בעצם מתחרים בבנקים במגוון מסוים של פעילויות.
<אלעד בנבג'י: אם הבנק מקיף את כל השירותים הפיננסיים שניתנים ללקוח, חברי הבורסה מתחרים במערכת הבנקאית בכמה סגמנטים.
<אלעד בנבג'י: הסגמנט המרכזי הוא ניירות ערך, מסחר בניירות ערך, ובסגמנט הזה יש פערי עמלות משמעותיים בין המערכת הבנקאית לבין חברי הבורסה שאינם בנקים.
<אלעד בנבג'י: לפי דוח ועדת זקן שיצא ב-2013, אותו יזם שר האוצר לשעבר, דוח ועדת זקן מדבר על כך שיש הבדלים של מאות אחוזים בין העמלה שגובים חברי הבורסה לבין העמלה שגובים הבנקים בתחום ניירות הערך.
<אלעד בנבג'י: אני חושב שאילולא חברי הבורסה היו קיימים והיו מאיימים באמה מסוימת על התחרות במערכת הבנקאית בקנייה ומכירה של ניירות ערך, העמלות היו הרבה יותר גבוהות מאשר העמלות הנוכחיות.
<אלעד בנבג'י: מה בעצם עושה התיקון הזה.
<אלעד בנבג'י: אנחנו מתחרים במערכת הבנקאית אבל יש לנו חסם משמעותי בתחרות שזאת מערכת הסינוף.
<אלעד בנבג'י: הסינוף הבנקאי הוא בעצם נפרס בכל רחבי הארץ ומאפשר את זה.
<אלעד בנבג'י: המהלך הזה נותן לנו בעצם להתחרות על ידי עמלות יותר נמוכות ויותר אטרקטיביות על הצרכן בזה שלקוח יכול לשבת בבית ב-12 בלילה להיכנס לאתר האינטרנט שלנו ולפתוח חשבון אינטרנטי אצל חברי הבורסה, שזה יכול להיות אחד מחברי הבורסה הנוכחיים.
<אלעד בנבג'י: הדבר הזה יאפשר לו לקנות ולמכור ניירות ערך בצורה הרבה יותר זולה מאשר אם הוא היה עושה את זה בבנק.
<אלעד בנבג'י: צריך לזכור שניירות ערך זה לא רק ספקולציה אלא זה יכול להיות גם מק"מ שזה תחליף מאוד מאוד טוב לפיקדון, זאת יכולה להיות תעודה כספית כזאת או אחרת, דבר שבעצם נותן למשקי הבית ערך משמעותי.
<אלעד בנבג'י: דבר נוסף הוא כל תחום הפיקדונות.
<אלעד בנבג'י: היום, אני בטוח שכל אחד מאתנו שיושב כאן ומפקיד בבנק, הריבית היא אפסית וחברי הבורסה, בגלל הנכונות להוריד את המרווחים, הוא יוכל לקבל אצלם עמלה יותר טובה.
<אלעד בנבג'י: אני חושב שזה מהלך שיש לו הרבה משמעויות.
<אלעד בנבג'י: בסוף זה תלוי ביישום, כמה באמת נצליח בצורה השוטפת שלקוח ירצה לעבור מהבנק לחבר בורסה, האם יערימו עליו קשיים או שבעצם הדברים יעבדו באופן חלק.
<אלעד בנבג'י: אנחנו כמובן נעדכן את הוועדה.
<אלעד בנבג'י: בקשר לשאלה הראשונה שלך בנושא הלבנת הון.
<אלעד בנבג'י: אני חושב שברגע שהכספים יוצאים מהחשבון של הלקוח בבנק, שם הוא זוהה באופן מלא - - -
יעל גרמן: זה הלבנת הון, זה טרור, זה הרבה דברים.
<אלעד בנבג'י: כן, אבל אני חושב שברגע שהכסף חוזר לאותו מקום, בעצם מה התהליך?
<אלעד בנבג'י: הכסף יוצא מהבנק אל חבר הבורסה וחבר הבורסה קונה ניירות ערך, מוכר ניירות ערך, מפקיד בפיקדון.
<אלעד בנבג'י: בסופו של דבר, כשהוא רוצה להעביר את הכספים האלה לכל מקום שהוא, הוא לא יכול.
<אלעד בנבג'י: הוא לא יכול להעביר את הכספים האלה לצד ג'.
<אלעד בנבג'י: הוא חייב להעביר את הכספים האלה חזרה לבנק ומהבנק הוא מוציא את זה לאן שהוא רוצה ושם מערכת הבקרה היא הרבה יותר גבוהה כי הוא זוהה שם כראוי עם תעודת זהות ופנים אל פנים.
<אלעד בנבג'י: לכן אני חושב שהסיכון להלבנת הון שהציעה הרשות הוא מצוין.
<אלי ביהרי: אני משנה למנכ"ל מגדל שוקי הון.
<אלי ביהרי: אני בא לכאן במסגרת איגוד הברוקרים.
<אלי ביהרי: אני רוצה לתת דוגמה לכך שאתה נותן פתרונות דווקא ללקוחות הקטנים.
<אלי ביהרי: אני אישית נסעתי למעלות ולשדרות ולכל מיני מושבים כדי להחתים לקוח.
<אלי ביהרי: צריך לקחת בחשבון שאם מדובר בלקוח קטן שעושה מעט פעילות, על מאה שקלים חמישים שקלים בחודש או אפילו פחות, יש את ההוצאה של הנסיעה הלוך וחזור לשם זיהוי – והוא שכח את תעודת הזהות או לא שכח אותה וכולי – ולכן כל כך הרבה שחברי הבורסה מוותרים.
<אלי ביהרי: יוצר שאז דווקא אותם האנשים – לא הגדולים, לא אלה שיש להם חמישה מיליון או שישה מיליון או עשרה מיליון שקלים שעושים פעילות – אלה שזקוקים לזה כדי שהבנקים לא ינצלו את מצבם, דווקא אלה מקבלים עכשיו פתרונות.
<אלי ביהרי: כל הבינוניים והקטנים שגרים בפריפריה, בתחום הזה זה דווקא הפתרון הכי טוב עבורם כי הם יכולים לקבל את השירותים שהם בוודאי לא פחות טובים – לדעתי, ואני לא אובייקטיבי, יותר טובים – במחירים הרבה יותר אטרקטיביים.
<אלי ביהרי: אותם אנשים שמקבלים ריביות אפס בבנקים, אצלנו יכולים לקבל כי אנחנו נהנים מיתרון לגודל.
<אלי ביהרי: אנחנו לוקחים את הכספים של הלקוחות, שמים אותם בחשבון נאמנות עבור לקוחות, לא 5,000 שקלים אלא מאה מיליון, חמישים מיליון וכולי, אנחנו משתפים את הלקוחות האלה בריביות יותר סבירות.
<אלי ביהרי: זאת אומרת, זה תהליך וגם מבחינה חברתית יש לזה משמעות אדירה.
טובול: מנכ"ל מיטב דש טרייד.
טובול: אני רוצה לחדד נקודה.
טובול: מנגנוני הבקרה אצלנו נשארים אותם מנגנוני בקרה מלבד חובת הזיהוי.
טובול: זאת אומרת, דיווחים רגילים, דיווחים בלתי רגילים, מעקב אחרי פעילות לקוחות, דיווחים לרשות לאיסור הלבנת הון – הכול נעשה בשוטף.