GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
< נועה ברודסקי-לוי: גם מה שאמרנו לגבי כמה נפתחו בבתי-הדין וכמה בבתי-המשפט.
<מוריה בקשי-כהן: כדי שהדיווח יהיה איכותי, אנחנו רוצים להבין איזה תיקים טופלו ביחידות הסיוע.
<מוריה בקשי-כהן: האם הם יישבו סכסוך מלא, האם הם יישבו רק הסדרי ראייה.
<קריאה: זה לא למהות.
דוד רותם: לא ייתנו לנו את המהות.
דוד רותם: גם לא נבקש את המהות.
<קרן הורוביץ: אני רוצה שנבין האם אתם מצליחים לייצר מערכת שהיא מודיעה לנו ליישוב סכסוכים באופן מיטבי.
<ענת ענבר: את רוצה לדעת כמה הופנו לגישור בחוץ וכמה נשארו בפנים אבל אי אפשר לתת לך תוצאות של הגישור בחוץ כשאין שליטה עליה.
< נועה ברודסקי-לוי: את התוצאות האלה יש להנהלת בתי-המשפט.
שולי מועלם-רפאלי: נכון, זה יהיה החלק שיציג שר המשפטים.
שולי מועלם-רפאלי: דיווח מעמיק ולא מספר של כמה, מי ובאיזה גיל הם היו.
<קרן הורוביץ: אני רוצה להבין שאנחנו מצליחים להגיע להסדרים עם תוכן, להבין האם הצלחנו להגיע לתוצאה ומה הייתה התוצאה.
<קרן הורוביץ: הרי לכאורה גם אם השגנו הסכמה בחלק ניכר מהדברים ולא בכל, התקדמנו.
<קרן הורוביץ: נכון?
<קרן הורוביץ: הוויכוח צריך להיות רחב.
<ענת ענבר: האחריות שלנו היא לגבי מה שנעשה אצלנו.
<לידיה רבינוביץ': כתוב שצריך לדווח גם למשפחות בתום ההליך שהם יישבו את הסכסוך.
<מוריה בקשי-כהן: חלק הלכו הביתה ולא הגישו ואני לא יודעת.
<מוריה בקשי-כהן: חלק ילכו להתדיינות משפטית וחלק לא ילכו כי הם פתרו וחלק לא ילכו כי הם הלכו לכיוון אחר.
<מוריה בקשי-כהן: את זה לא נדע.
<מוריה בקשי-כהן: את זה לא נוכל לדעת.
שולי מועלם-רפאלי: חברים, כמו שאמרתי קודם, יש חשיבות רבה לארגונים שפועלים וגם למחקרים שהם עושים.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו משתמשים בזה וגם אתם.
שולי מועלם-רפאלי: אני מחזירה אתכם לסדר היום המכובד.
שולי מועלם-רפאלי: בואו לא נגיד דברים ציניים.
<אמיר זימן: בסטטיסטיקות של המהות, הם הרי מציגים גם כמה תיקים עברו לגישור, שגם זה נחשב הצלחה של המהות.
<קריאה: בשלום.
<אמיר זימן: בשלום.
<אמיר זימן: זאת אומרת, אחר כך בודקים האם ההליכים בגישור צלחו או לא, אבל עצם ההעברה מהמהות לגישור, סימן שמגשרי המהות הצליחו והעבירו את זה להליך.
<אמיר זימן: גם זה חלק מהעניין.
<קריאה: נמצאת כאן הנהלת בתי-המשפט שיכולה לומר לנו.
<קריאה: זה נוסח לא טוב.
<אמיר זימן: את זה אני אומר.
<אמיר זימן: צריך לאבחן את זה.
<מוריה בקשי-כהן: אולי אלה שהסכימו להמשך יישוב הסכסוכים.
<מוריה בקשי-כהן: בהסכמה.
<מוריה בקשי-כהן: אנחנו נעשה את הבדיקה בנפרד.
<מוריה בקשי-כהן: מבחינת הנהלת בתי-המשפט, אם יהיו מספר משפחות שפתחו תיק ממש, בנפרד, אנחנו נדע מה קרה ביחידת הסיוע מבחינת זאת של מי הגיע והופנה לגישור או להליך אחר.
<קריאה: מה היה בסוף של הגישור.
<מוריה בקשי-כהן: זה אפשר אבל לא מעבר לזה.
< נועה ברודסקי-לוי: לפני שעוברים לסעיף 8, אני מבקשת להבהיר.
< נועה ברודסקי-לוי: בהצעת החוק של חברת הכנסת מרב מיכאלי הייתה בקשה להתייחס לחוק הסיוע המשפטי במובן של מימון גם השלב הזה בבית המשפט ואני מבינה שבעיקרון מי שכן זכאי גם היום לייצוג באמצעות הסיוע המשפטי, יהיה זכאי גם בהליך הזה.
<מוריה בקשי-כהן: אין לי מנדט להגיד את הדבר הזה.
<מוריה בקשי-כהן: אם רוצים שבהליך הגישור עצמו יהיה ייעוץ משפטי - - -
< נועה ברודסקי-לוי: השאלה אם בתקופת המהות, בגלל שזה נחשב כפתיחת תובענה , הם גם זכאים באותה מידה לייצוג.
<פרץ סגל: הם זכאים לייעוץ משפטי.
<פרץ סגל: אם זה חלק מהייעוץ המשפטי, הם יקבלו סיוע משפטי.
<מוריה בקשי-כהן: בהתאם לכללים של היום.
<מוריה בקשי-כהן: זה חלק מפתיחת תובענה.
<מוריה בקשי-כהן: מעבר לזה אנחנו לא יכולים להגיד.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר להגיד את זה לפרוטוקול?
<פרץ סגל: הרי יש תקנות אותן אנחנו לא יכולים לשנות.
< נועה ברודסקי-לוי: לפתיחת תובענה לצורך הסיוע המשפטי.
<מוריה בקשי-כהן: מה שקיים היום לגבי בקשה ליישוב סכסוך לצורך העניין של בית משפט למשפחה, לכאורה יהיה קיים אבל אין לי איזו פרשנות חדשה מוסמכת להגיד שיש לי מאחוריה זה.
<בת-שבע שרמן-שני: אבל אם היא רוצה לתבוע, היא זכאית לתבוע מזונות ותהיה חייבת לעבור במסלול הזה.
<מוריה בקשי-כהן: אני אומרת שלכאורה כן, אבל אתם רוצים איזו אמירה מוסמכת.
שולי מועלם-רפאלי: גם הדיון הזה הוא משמעותי כדי שנבין שזאת הדרך.
שולי מועלם-רפאלי: אני אקריא את סעיף התחילה והתחולה.
שולי מועלם-רפאלי: אני מבינה שיש כאן בקשה לשינוי.
שולי מועלם-רפאלי: תחילה ותחולה תחילתו של חוק זה שישים ימים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה) ואולם לגבי בית דין דתי שלא הוקמה לידו יחידת סיוע עד יום התחילה, יחולו הוראות חוק זה במועד שיקבע שר המשפטים, בצו, לאחר שהוקמה לידו יחידת סיוע או אם חלות לגביו הוראות סעיף 8(ג) לחוק יחידת הסיוע.
שולי מועלם-רפאלי: מוצע להוסיף: הוראות חוק זה יעמדו בתוקפן ארבע שנים מיום התחילה.
<קריאה: יש יחידות סיוע בכל בתי-הדין הרבניים.
<ענת ענבר: כן.
<ענת ענבר: בכל בתי-הדין הרבניים.
<קריאה: גם בבתי-הדין הדרוזים?
<ענת ענבר: לגבי התחילה.
<ענת ענבר: כמובן שבמצב של היום אי אפשר לדבר על שישים ימים.
<קריאה: גם אין תקציב.
<קריאה: אנחנו מבקשים שנה מיום התחילה.
עליזה לביא: אני רוצה לומר לכם לגבי דיון שאנחנו מקיימים מחר עם שרים שכבר לא נמצאים.
עליזה לביא: לגבי ארבע שנים, זה בעצם נושא חדש כי לא דיברנו עליו וזה לא היה בהצעה הבסיסית.
עליזה לביא: אתם יודעים בדיוק מה המציאות.
עליזה לביא: מצד אחד אני התחלתי את כל התהליך הזה של הפרדת המרוץ המטורף הזה והגענו לאן שהגענו.
עליזה לביא: בדיון האחרון עמדנו בפני נוסח משולב שכלל את כל ההצעות הפרטיות והגענו לדיון עם חצי מהנוסח הזה בלבד.
עליזה לביא: מיד נקבע הדיון הדחוף הזה בגלל המציאות שהשתנתה לנו והגענו עם נוסח משולב אחר בו חלקים שלמים של ההצעה הפרטית לא מופיעים ואדוני יודע את זה.
עליזה לביא: אנחנו בעד מטרת החוק.
עליזה לביא: לא בכדי עבדנו והקדשנו זמן לנושא הזה של יישוב הסכסוכים ואני חוששת, והחשש הזה, הלוואי שהייתי יודעת - כי אני שומעת את חברותיי שבאמת דעתן מוערכת במשך שנים רבות, עוד קודם הגיענו לכנסת, ואנחנו כאן פועלות מאינטרסים משותפים – והייתי תמימת דעים.
עליזה לביא: אני גם שומעת אתכם ושומעת שגם אתן לא רגועות, וגם את גברתי.
עליזה לביא: הפחד שלי הוא הקיבוע של הוראות החוק.
עליזה לביא: בלהט הדברים, כשאני שוב חוזרת על ההתנצלות בפניך מוריה, זה באמת מהמקום הזה שאם הייתי יודעת מה זה שחור ומה זה לבן, הייתי יותר רגועה.
עליזה לביא: זה קרה לי גם בחוק קודם שהרב אלי בן דהן מכניס סעיף בחוק שמעבירה הכנסת בנושא אחר, בנושא של לבוא ולעשות טוב ולהיטיב בפתיחת אזורי רישום, ובאותה נשימה פעם ראשונה בהיסטוריה של עם ישראל, לפני שקמה מדינת ישראל ובכל המציאות המורכבת הזאת של גם ישראליות וחוק וגם הדת היהודית, הקונגלומרט הזה, פעם ראשונה נכנס סעיף שבני זוג שהתחתנו על פי הדת היהודית, נישואין הלכתיים עם רב ולא יירשמו ברבנות הראשית, צפויים למאסר.
עליזה לביא: פעם ראשונה אנחנו נותנים לדבר כזה לעבור.
עליזה לביא: אני אומרת לעצמי שהכנסת הזאת חוקקה משהו ועכשיו היא מתפזרת.
עליזה לביא: אני ניסיתי להעביר את זה בדקה ה-99 ולשנות את זה אבל לא הצלחתי.
עליזה לביא: ועדת שרים הפילה את זה.
עליזה לביא: ביום רביעי שעבר העליתי את זה בכנסת והעברתי את זה רק לשם האמירה וההתעוררות הציבורית.
עליזה לביא: שימו לב, אני דורשת מהרב אלי בן-דהן והוא אמר לי שהוא ישקול את זה.
שולי מועלם-רפאלי: הוא בדרך לכאן.
עליזה לביא: הוא אמר לי שהוא ישקול את זה.
עליזה לביא: אמרתי לו שישנה הוא ואז אני לא צריכה חוק.
עליזה לביא: שישנה הוא בסמכותו, שיחליף את זה בקנס אבל לא במאסר.
עליזה לביא: למה אני אומרת את כל הנאום הזה.
דוד רותם: כי את לא רוצה שנצביע.
עליזה לביא: אדוני, אנחנו נצביע.
עליזה לביא: אני מבינה בדיוק מה המציאות בה אני חיה.
עליזה לביא: אני יודעת לקרוא את המפה גם הפוליטית וגם של חברותיי בסיעה.
עליזה לביא: הבאתי, ניסיתי.
עליזה לביא: שתי החברות שהבאתי, הן לא בדעה שלי.
עליזה לביא: ניסיתי לבקש מכולם שישכנעו אותי.
עליזה לביא: הרי אני באתי ורציתי להיטיב.
עליזה לביא: שכנעו אותי שאני אירגע, שאני אוכל באמת להבין שאנחנו לא מהווים כאן כשלים ונקשה על יותר זוגות ועל יותר נשים.
עליזה לביא: שמענו התנגדות גורפת לרעיון של פיילוט.
עליזה לביא: עשיתי קצת שיעורי בית והבנתי שמעולם לא היה שינוי כזה ולא היה פיילוט.
עליזה לביא: אני מוכנה להסכים להכנה של החוק כהוראת שעה אבל באופן באמת שיבטיח מעקב ובחינה של היישום שלו לתקופה של שנתיים.
עליזה לביא: אני חוזרת ואומרת שהצעת החוק להסדרת התדיינות ראוי היה שתעבור בשילוב ההצעה למרוץ הסמכויות.
עליזה לביא: לפרוטוקול אני רוצה לחזור ולומר את זה.
עליזה לביא: אני מחכה ליום שבו אני או מישהו אחר יגישו את ההצעה ושתהיה ממשלה שתאפשר את ההפרדה הנוראית הזאת שקיימת במדינת ישראל, שאין עוד מדינה בה יש את המרוץ ואת המרתון הזה, שבמקום לבוא ולעשות שלום בין בני זוג בשעה הקשה, בין שני אנשים שאהבו אחד את השני ובחרו לחיות ביחד ולהקים משפחה וללכת ילדים, במנגנון הישראלי, בבירוקרטיה הישראלית באמת עושים את זה קשה יותר ונורא יותר.
עליזה לביא: הלוואי שבאמת נבוא לברך ונצא מברכים ולא נצא מקללים.
דוד רותם: אנחנו נאריך את זה בשלוש שנים.
<כמיל מולא: אני מנהל בתי-הדין הדרוזים ואני רוצה להתייחס לגבי יחידות הסיוע.
<כמיל מולא: עד היום אין לנו יחידות סיוע ואנחנו מברכים על ההליך הזה בו כן יהיו לנו יחידות סיוע.
<כמיל מולא: אני מקווה שזה יהיה ממש בקרוב.
<כמיל מולא: העניין שקשור אלינו, כפי שציין קודם היועץ המשפטי שלנו, עורך דין רמי, אחוז הגירושין אצלנו ממש נמוך והוא עומד בין 12 ל-14 אחוזים, להבדיל משאר האוכלוסיות בארץ.
<כמיל מולא: העניין השני הוא שמבחינתנו כל מה שקשור לסכסוך, הכול כמעט – אפשר להגיד במדויק, 44 אחוזים - נסגר בהסכמה.
<כמיל מולא: אני כן רוצה לומר שבעניין התחולה הייתי רוצה שנעשה את זה אחרת לגבינו.
<כמיל מולא: משרד המשפטים יודע על הבקשה לשינוי אותו היינו רוצים לעשות.
<כמיל מולא: אני רוצה לשים את הדגש רק על עניין אחד מהותי מבחינתנו.
<כמיל מולא: כניסה להליך של גישור מבלי שקאדי, שופט של בית הדין, ייתן את הדעת על כך מלכתחילה – ןתקראו לזה דיון מקדמי או בדיקה מקדמית – הזוגות לא יכולים להיכנס להליך מבלי שקאדי יאשר זאת.
<כמיל מולא: זאת אומרת, אם הגירושין התקיימו כן או לא, זה נושא כל כך חשוב ואני הייתי מבקש להתחשב בנו ובתיאום עם משרד המשפטים לעשות את השינוי שקשור אלינו.
<כמיל מולא: תודה.
<רמי טרביה: אני אמשיך בדברים של מנהל בתי-הדין.
<רמי טרביה: פרופסור פרימר אמר מרוץ סמכויות.
<רמי טרביה: אצלנו אין מרוץ סמכויות.
<רמי טרביה: יש סמכות ייחודית בנישואין ובגירושין.
<רמי טרביה: בתוך הגירושין, סכסוך משפחתי שיכול להתפתח לגירושין, יכול להיפתר בסכסוך משפחתי וכולי.
<רמי טרביה: יש סמכות בהסכמה בעניינים נוספים שהם מחוץ לנישואין וגירושין.
<רמי טרביה: אני אשמע כמי שמקלקל את השמחה אבל מה שייטיב עם בתי-הדין הרבניים ועם בתי-הדין השרעים, ביטול מרוץ הסמכויות.
<רמי טרביה: ההתדיינות המקדמית שלא בנוכחות עורכי דין או שלא במסגרת של הליך שיפוטי וכדומה, כן טובה.
<רמי טרביה: היא כן טובה.
<רמי טרביה: אבל במקרה שלנו, של בתי-הדין הדתיים הדרוזים, במקרה של הדין הדתי הדרוזי, אדרבה, היא תגרום נזק ואני אסביר למה.
<רמי טרביה: אצלנו לאישה מותר לקום בבוקר יום אחד ולהגיש תביעת גירושין גם אם הבחור הוא מצוין, בעל למופת אלא שהיא פשוט לא רוצה להמשיך ולחיות אתו.
<רמי טרביה: יש מצווה, יש חוק דתי שאומר שאין כופים לא על אישה ולא על גבר להמשיך יום אחד בגירושין.
<רמי טרביה: האישה הזאת יכולה להגיע לבית הדין באותו יום ולהגיש תביעה ובתוך מספר ימים היא מגורשת אם בתנאים מסוימים לפי הדת היא לא רוצה להמשיך.
<רמי טרביה: שנית.
<רמי טרביה: אצלנו יש גירושין בהסכמה ובגירושין האלה בהסכמה באים ומגישים הליך לבית הדין ובו מנמקים האם יש גירושין שאירעו והם תקפים מהבחינה הדתית מחוץ לבית הדין.
<רמי טרביה: בית הדין צריך לבחון את העניינים האלה, האם יש גירושין לפי סעיף 37 לחוק המעמד האישי של העדה הדרוזית.
<רמי טרביה: גירושין תקפים מבחינה דתית מידית כאשר יש שני עדים שהם אנשי דת שבאים לבית הדין לאשר את הגירושין האלה.
<רמי טרביה: בית הדין צריך לבחון מה אירע, צריך לבחון את העדים, האם הם מהימנים, האם הם עדים טובים, האם הם הבינו, האם הם אנשי דת, האם הגירושין תקפים או לא.
<רמי טרביה: יש למשל הליך של סכסוך משפחתי.
<רמי טרביה: ההליך הזה לפי סעיף 42 וסעיף 48 מגיע לבית הדין ובית הדין צריך לבחון קודם כל האם יש סכסוך או שאלה גירושין מבחינה דתית שהבשילו ואתם באים לטעון לסכסוך.
<רמי טרביה: האם זה סכסוך או לא.
<רמי טרביה: יש הליך דתי אחר שפשוט מפנה את הצדדים לגישור דתי.
<רמי טרביה: אני רוצה לציין שבזמנו עם חקיקת חוק בתי-הדין הדתיים ויחידות הסיוע, אנחנו כן בירכנו על כך והיינו שותפים.
<רמי טרביה: אנחנו רואים בזה דלת מקצועית נוספת ודלת שתאפשר לבית הדין להפנות לטיפול וייעוץ אבל מתי?
<רמי טרביה: כאשר בית הדין בוחן, עושה את הבחינות המקדמיות, הדתיות, ואחרי כן הוא כן מסתייע ביחידת הסיוע.
<רמי טרביה: בהצעת החוק הזאת אנחנו באמת נעשה הפוך על הפוך.
<רמי טרביה: אנחנו נסרבל את ההליך בבית הדין הדתי הדרוזי, נאריך אותו ולא רק זה.
<רמי טרביה: מילא לסרבל, אבל לפגוע בחוקי ברזל של דת.
<רמי טרביה: הקאדי מד'הב, הקהילה הדתית הדרוזית, המועצה הדתית, כולם פנו אלינו.
<רמי טרביה: אתם לוקחים את הדת הדרוזית, את החוק הדרוזי שעל בסיסו בתי-הדין פועלים ומחליפים אותו.
<רמי טרביה: טופס הבקשה הזה, כאשר מניחים אותו בפני בתי-הדין, הוא טופס שלא מפרטים בו לא עובדות, לא טענות, לבית הדין את היכולת לדעת האם זה כן מתאים להעביר או לא.
<רמי טרביה: מבחינה דתית, האם מותר להעביר או לא.
<רמי טרביה: בקצרה.
<רמי טרביה: מה שייטיב עם המערכות והטריבונלים האחרים, אצל הדרוזים זה יעשה הפוך.
<רמי טרביה: אני מבקש לקחת את זה בחשבון.
<רמי טרביה: כמו שאמרתי, אין מרוץ סמכויות, אין כאן את הבעיה הזאת.
<רמי טרביה: גם אם לא נדבר על מרוץ סמכויות ויש לנו נושא אחר לדיון יותר מהותי, להביא צדדים להסכמות ולא לגרום נזק לילדים ולא להאריך התדיינויות, אצלנו זה יעשה הפוך.
דוד רותם: מה יקרה אצלכם?
<רמי טרביה: אגיד לך את האמת, אני לא רוצה לחשוב על זה.
<רמי טרביה: איש דת דרוזי שהוא קאדי מד'הב יתקשה עד מאוד - גם אם הוא יחפש ויעשה שמיניות באוויר ליישם את החוק הזה – עם הדת שלו.
<רמי טרביה: הוא יתקשה עם חוקי הדת שלו.
דוד רותם: אנחנו לא רוצים לפגוע בחוקי הדת הדרוזים.
<רמי טרביה: ברשותך, גם סעיף התחולה ושמירת הדינים לא יעלו ולא יורידו במקרה של בתי-הדין והדין הדתי הדרוזי.
<מוריה בקשי-כהן: כפי שאמרתי בדיון הקודם, אנחנו היינו בהידברות עם בתי-הדין הדרוזים.
<מוריה בקשי-כהן: העמדה שלנו הראשונית הייתה כמו שכתוב בנוסח כאן שלגבי בתי-הדין הדרוזים והנוצרים – שעוד לא קמו בהם יחידות סיוע – הכוונה הייתה שאחרי שיוקמו יחידות סיוע, שר המשפטים בצו יקבע את התחולה של החוק במועד שהוא יקבע.
<מוריה בקשי-כהן: בתי-הדין העלו בפנינו את אותם דברים שהם מעלים כאן
<מוריה בקשי-כהן: בפני הוועדה ועמדתנו העקרונית הייתה שככל שיש לבית הדין את הסמכות תמיד לקבל הסכם או לא לקבל הסכם, נכון שהחוק הזה יחול אבל יחד עם זאת אנחנו כן באנו אתם בדברים, עם ההיבטים הייחודיים שיש לבתי-הדין הדרוזים, לרבות זה שאין להם את מרוץ הסמכויות.
<מוריה בקשי-כהן: לצערי בתוך הסיטואציה הזאת נפלה הממשלה וכל הסדר שהוא שונה מהצעת החוק - - -
דוד רותם: למה לצערך?
<מוריה בקשי-כהן: לצערי או לא לצערי.
<מוריה בקשי-כהן: לא הייתה בזה הבעת עמדה.
<מוריה בקשי-כהן: הסיטואציה הלא נוחה שלצערי המקצועי אני נמצאת בה היא שאין לי שר להרים אליו טלפון ולשאול כך או כך.
<מוריה בקשי-כהן: אנחנו משאירים את הדברים לשיקול הוועדה.
<מוריה בקשי-כהן: אני רוצה להעיר משהו אחד.
<מוריה בקשי-כהן: יכול להיות שכדאי להבהיר בחריג הזה שממילא היה שמכוון לבתי-הדין הדרוזים והנוצרים ולא להגיד שזה בית דין שהוקמה בו יחידת סיוע כי כיוון שנדחית התחולה יכול להיות שבינתיים יוקמו שם יחידות סיוע וזה יחול אוטומטית וזאת לא הייתה הכוונה.
שולי מועלם-רפאלי: התכוונת שזה ייכתב בלשון הזאת בחוק?
<מוריה בקשי-כהן: אפשר אפילו לכתוב את זה בחוק.
<מוריה בקשי-כהן: אני לא רואה בעיה.
<מוריה בקשי-כהן: אפשר גם התייעצות של שרת המשפטים עם ראש בית הדין אבל מעבר לזה, זה כבר לא במנדט שלנו.
<מוריה בקשי-כהן: כלומר, אני נותנת את זה כאופציה.
דוד רותם: אנחנו נעשה את זה בלי שזה במנדט שלכם.
דוד רותם: אנחנו מצביעים על החוק ולא אתם.
עליזה לביא: מה נסגר לגבי העניין של הוראת השעה?
< נועה ברודסקי-לוי: לגבי העניין של התחילה של החוק.
<מוריה בקשי-כהן: התחילה של החוק.
<מוריה בקשי-כהן: בשיחה הבוקר עם האוצר, אנחנו מדברים על מצב שיש לנו בכל מקרה מיום הבחירות תשעים ימים לתקציב ואחר כך צריך מספר חודשים לבניית התקנים שאי אפשר להתחיל לעשות אותם לפני שעובר תקציב.
<מוריה בקשי-כהן: לכן אנחנו מדברים על משהו שהוא בין תשעה חודשים לשנה.
דוד רותם: יהיו לכם שלוש שנים לתחולתו של החוק.
עליזה לביא: למה לא שנתיים?
דוד רותם: כי אני רוצה שלוש שנים.
עליזה לביא: יש לי הסתייגות.
דוד רותם: את רוצה שנצביע על ההסתייגות שלך?
<קריאה: בשנתיים אי אפשר לראות כמה מתקיים.
עליזה לביא: אבל בשנתיים, אם יש נזקים, את יכולה לעצור.
עליזה לביא: יש כאן כל כך הרבה נעלמים.
עליזה לביא: בואו נלך על השנתיים.
שולי מועלם-רפאלי: תשעה חודשים ושלוש שנים.
עליזה לביא: שנתיים.
<רחל אבידן: קודם כל צריך לקבוע מתי מתחילים.
שולי מועלם-רפאלי: תשעה חודשים.
<ענת ענבר: תשעה חודשים לא יהיה תקציב ולא יהיה זמן לגיוס אנשים.
<ענת ענבר: לא ניתן יהיה לגייס אנשים.
דוד רותם: אני שואל מי בעד החוק הזה עם תשעה חודשים תחולה.
<מוריה בקשי-כהן: צריך לקחת בחשבון שזה לא חוק שמקסימום אין תקצוב, אז הוא נדחה.
<מוריה בקשי-כהן: בפועל אנשים צריכים להגיש את הבקשות באותו יום.
<מוריה בקשי-כהן: צריכים להיות ריאליים.
עליזה לביא: אבל אם יהיו לך קיצוצים במשרדי הממשלה ויחליטו שאין תקציב?
עליזה לביא: את יודעת איך זה קורה כאן.
עליזה לביא: במקרה כזה, מה נעשה?
<רחל אבידן: אז אנחנו לא יכולים לקיים אותו.
דוד רותם: מוריה, אם אתם לא תהיו מוכנים, אתם תביאו הוראת שעה ואנחנו נדחה את זה עוד.
שולי מועלם-רפאלי: אתם תבואו לוועדה.
<מוריה בקשי-כהן: בסדר.
<מוריה בקשי-כהן: נעשה תשעה חודשים.
<רחל אבידן: מבחינת זמן נציבות וכולי, אנחנו כבר היום אומרים שלא נהיה מוכנים תוך תשעה חודשים.
<קריאה: אז תבקשו שוב.
<רחל אבידן: אנחנו מבקשים היום.
<פרץ סגל: הממשלה לא יכולה להציע חוק שהתחולה שלו תהיה בעוד שנה.
עליזה לביא: אין ממשלה.
<פרץ סגל: יש המשך לממשלה.
<קריאה: אבל עד שיהיה תקציב.
עליזה לביא: עד שאנשים יגיעו, עד שהשר החדש ילמד את הנושא.
דוד רותם: עליזה, את רוצה להסתייג?
עליזה לביא: אני מבקשת שנתיים.
אורי מקלב: היא מבקשת להסתייג.
אורי מקלב: אפשר להצביע.
דוד רותם: מי בעד תשעה חודשים?
שולי מועלם-רפאלי: צריך להיות: מי בעד החוק?
דוד רותם: מי בעד אישור הצעת החוק, כולל תשעה חודשים?
דוד רותם: את רוצה להסתייג.
דוד רותם: את מבקשת שזה יהיה לשנתיים.
דוד רותם: התחולה.
<קריאה: לא תחולה.
<קריאה: היא מדברת על תוקף החוק.
עליזה לביא: החוק.
עליזה לביא: הוראת שעה.
עליזה לביא: מדברים כאן על הוראת שעה.
עליזה לביא: אני מבקשת שזה יהיה שנתיים.
< נועה ברודסקי-לוי: אני רוצה להבהיר משהו שמחייב הבהרה.
< נועה ברודסקי-לוי: לגבי סעיף 5(א) סיפא, התקנות, לגבי העניין של הגשת בקשה לסעדים דחופים או זמניים.
< נועה ברודסקי-לוי: אנחנו נוסיף שזאת תהיה רשימה שתיקבע בתקנות.
< נועה ברודסקי-לוי: זה עלה קודם.
< נועה ברודסקי-לוי: רשימת מקרים.
דוד רותם: רבותיי, מי בעד ההסתייגות של חברת הכנסת עליזה לביא לגבי השנתיים?
עליזה לביא: צלמו את התמונה הזאת.
דוד רותם: מי בעד אישור הצעת החוק כמו שהוא?
אברהם מיכאלי: אני מגיש רביזיה.
עליזה לביא: אני מצטרפת לרביזיה.
<מוריה בקשי-כהן: מה הנוסח שנקבע לגבי בתי-הדין הדרוזים?
< נועה ברודסקי-לוי: בתי-הדין הדתיים שלא הוקמה בהם יחידת סיוע, אתם אמרתם שאפשר לרשום שזה יהיה לגבי בתי-הדין הדרוזיים ולגבי בתי-הדין הנוצרים.
<מוריה בקשי-כהן: אתם מוסיפים בהתייעצות?
< נועה ברודסקי-לוי: זה לא נאמר כאן.
<מוריה בקשי-כהן: העליתי את זה כאופציה אבל לא ידעתי מה הוחלט.
< נועה ברודסקי-לוי: הוגשה רביזיה.
< נועה ברודסקי-לוי: נעלה את זה אז.
אברהם מיכאלי: אני ביקשתי.
דוד רותם: אני אקבע זמן לרביזיה.
שולי מועלם-רפאלי: בעוד חצי שעה?
דוד רותם: לא בעוד חצי שעה.
שולי מועלם-רפאלי: אבל אחר כך אנחנו צריכים לצאת.
דוד רותם: תצאו.
שולי מועלם-רפאלי: בוא נקבע לעוד חצי שעה, ל-15:10.
דוד רותם: ב-15:15.
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי, אתה ביקשת רביזיה.
אברהם מיכאלי: ביקשתי רביזיה כדי לקיים התייעצות סיעתית.
דוד רותם: חברת הכנסת לביא הצטרפה לרביזיה שלך.
אברהם מיכאלי: היא לא כאן.
דוד רותם: היא לא כאן.
דוד רותם: לכן אנחנו נצביע.
אברהם מיכאלי: על הרביזיה שלי בלבד.
< נועה ברודסקי-לוי: צריך להגיד על מה הרביזיה.
אברהם מיכאלי: התייעצות סיעתית על כל החוק.
אברהם מיכאלי: מבחינתי אני מסיר את הרביזיה.
דוד רותם: אתה מסיר את הרביזיה.
דוד רותם: נותרה לנו הרביזיה של חברת הכנסת עליזה לביא.
<דורית ואג: אפשר להצביע על הבקשה שלה גם בהיעדרה.
<דורית ואג: היא יודעת על הרביזיה.
< נועה ברודסקי-לוי: יש הבהרה של הסעיף האחרון בו דובר על בתי-הדין הדרוזים והנוצרים.
אורי מקלב: אם רוצים לעשות הבהרה, קודם כל נצביע על הרביזיה ואחרי כן נעבור להבהרה.
דוד רותם: הרביזיה לא התקבלה.
אברהם מיכאלי: הצבעת גם על הרביזיה של עליזה לביא.
דוד רותם: גם על הרביזיה של עליזה לביא.
דוד רותם: דחינו את הרביזיה.
אורי מקלב: את הרביזיה המשותפת.
דוד רותם: עכשיו הבהרה.
<מוריה בקשי-כהן: לא בדיוק הבהרה.
<מוריה בקשי-כהן: אני רק רוצה להגיד שלגבי בתי-הדין, אמרנו שהוועדה תקבל החלטה אבל בין האופציות שהוצעו הייתה גם האופציה שבכל זאת הצו יהיה בהתייעצות של ראש בית הדין.
<מוריה בקשי-כהן: שוב, אם יש משהו להוסיף לחבריי מבתי-הדין הדרוזים, לנו פשוט אין עמדה ברורה בשאלה הזאת כי אין לנו שר.
<רמי טרביה: אני לא רוצה שיובן שמבחינת בתי-הדין הדתיים דרוזיים מסכימים לנוסח הזה.
<רמי טרביה: ההמשך של הדברים שאני אמרתי קודם הוא שלא יובן מדבריי, גם אם הנוסח הזה בסופו של דבר יתקבל, שאנחנו מסכימים לו.
<רמי טרביה: אנחנו לא מסכימים לו.
< נועה ברודסקי-לוי: אני רק אבהיר מה אומר הסעיף.
< נועה ברודסקי-לוי: תחילתו של חוק זה, כמו שאמרנו, תשעה חודשים ואולם לגבי בתי-דין דתיים דרוזים ונוצרים שלא הוקמה לידם יחידת סיוע, עד מועד פרסומו של חוק זה.
< נועה ברודסקי-לוי: ביקשו שזה יובהר ולא עד מועד התחילה שנדחה.
< נועה ברודסקי-לוי: הוראות חוק זה יחולו במועד שיקבע שר המשפטים בצו.
דוד רותם: בהתייעצות.
< נועה ברודסקי-לוי: בהתייעצות.
<מוריה בקשי-כהן: תחליטו אתם.
< נועה ברודסקי-לוי: זה בהתייעצות עם ראש בית הדין הדתי?
< נועה ברודסקי-לוי: לאחר שהוקמה יחידת הסיוע.
אברהם מיכאלי: תרשמי אותנו לרשות דיבור בלבד.
<דורית ואג: מי זה אותנו?
אברהם מיכאלי: אני ושולי.
<דורית ואג: אולי שולי לא רוצה לדבר?
אברהם מיכאלי: היא רצתה.
<דורית ואג: לשולי מגיע כיוזמת.
<דורית ואג: היא לא צריכה לבקש רשות דיבור.
< נועה ברודסקי-לוי: גם חד"ש ביקשו רשות דיבור.
<דורית ואג: אז תרשמי גם את שולי.
<דורית ואג: ההבדל הוא לפני ההצבעה ואחרי ההצבעה.
אברהם מיכאלי: תרשמי גם את נסים זאב.
< נועה ברודסקי-לוי: אני רושמת את כל הסיעה?
אברהם מיכאלי: את שנינו.
< נועה ברודסקי-לוי: אותך ואת נסים זאב.
אברהם מיכאלי: לרשות דיבור.
אורי מקלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת החוקה, חוק ומשפט, לבקשת היושב ראש הקבוע, אני ממלא את מקומו.
אורי מקלב: הנושא: הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 9) (זכותו של נפגע עבירת מין לבחירת מין החוקר), התשע"ה-2014.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים להכין אותו לקראת הקריאה השנייה והשלישית, לאחר שקיבלה פטור מחובת הנחה בוועדת הכנסת, ולאחר שאתמול אושרה בקריאה ראשונה – ראינו איך שיפעת מתרגשת.
יפעת קריב: עשיתי הרבה יותר, רק אתמול היו שני דברים.
יפעת קריב: באתי לקדם את מעמד האשה ונשים.
יפעת קריב: עשיתי את חוק הסרטונים, - - - לנשים ברשויות המקומיות, אלימות מינית, שורה של חוקים שהעברתי, כולם קשורים לקידום נשים והטרדות מיניות.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים להספיק כדי להעלות את זה להכנה לקריאה שנייה ושלישית.
<נועה ברודצקי: כפי שנאמר, זה עבר בקריאה ראשונה.
<נועה ברודצקי: יש שני דברים שצריך לחדד לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
<נועה ברודצקי: הגדרה של עבירת מין – אנחנו זקוקים כן להגדיר את זה במפורש בגלל שבחוק זכויות נפגעי עבירה, יש הגדרות של עבירות מין ואלימות, אין הגדרה נפרדת לעבירת מין.
אורי מקלב: אתמול רציתי לשאול, אמרת שזה ביחד.
יפעת קריב: הנוסח המקורי כלל עבירות אלימות, אבל את זה במהלך העבודה.
<נועה ברודצקי: אני מציעה שפשוט נגיד באלו עבירות זה יחול.
<נועה ברודצקי: אגיד מהם הסעיפים שאני מציעה.
<נועה ברודצקי: תסתכלו בתוספת הראשונה של חוק נפגעי עבירה.
אורי מקלב: אומרת היועצת המשפטית, שאם אנחנו לא נגיד על איזה עבירות זה חל, אז זה בעצם יהיה על הכול, שכולל גם אלימות וגם עבירות מין.
אורי מקלב: אם אתם לא רוצים בכל הדברים, אתם רוצים שזה יהיה – זאת אומרת, אלימות יכול להיות גם אלימות בתוך המשפחה, אנחנו לא נותנים את זה.
יפעת קריב: בנוסח המקורי זה היה, אנחנו הורדנו את זה בתהליך כתיבת החוק.
<נועה ברודצקי: אני מציעה שזה יהיה - - - 203, 203ב ו-214ב(1) לחוק העונשין שקשורים לעברות של זנות, עבירות 345, 346 347, 347א, 348, 349 - - - שזה עבירות המין בחוק העונשין, ו-368ג לגבי התעללות מינית בקטין.
<נועה ברודצקי: ועבירות של 374א, 375א, 376ב, ו-377א שקשורים לעבירות של סחר בבני אדם, עבירות שמצטרפות לסחר בבני אדם.
אורי מקלב: איזה עבירה זה?
<נועה ברודצקי: ולהוסיף גם את סעיף 5 לחוק במניעת הטרדה מינית.
אורי מקלב: יש היום חוקים חדשים שאנחנו חוקקנו בכנסת הזאת על הפצה של כל מיני סרטונים או דברים כאלה?
<נועה ברודצקי: השאלה אם יש פתרון אחר, כי אם לא נגיד באיזה עבירות זה חל - - -
<יואל הדר: המשמעות של הדבר הזה, הסברנו בפעם הקודמת - - - חוקר צריך לעלות על זה שבעצם זה אחד העבירות האלה כדי - - -
<נועה ברודצקי: אבל אני חושבת שזה ברור שזה כל עבירה שיש לה איזשהו אספקט של פגיעה מינית, חלים אחד מהסעיפים האלה, כך שלא נראה לי שאמורה להתעורר, כי זה ברור שאחד מהסעיפים האלה - - -
<יואל הדר: השיחה עם החוקר מתחילה, הוא הצטרך להבין תוך כדי שיחה במה זה מדובר ואז להציע את זה, זה לא יהיה בהתחלה, כי הוא לא יודע בהתחלה על מה מדובר.
<נועה ברודצקי: אבל זה בכל זאת גם אם אני לא אגדיר מה זה עבירת מין, זה לא משנה איזה אופציה נקבע פה, הבעיה שאתה מעורר היא קיימת.
<נועה ברודצקי: זאת אומרת, הוא לא יודע על מה מגישים לו את התלונה, ברגע שהוא מבין שמדובר ב- - -
<יואל הדר: באותו רגע, אז הוא בעצם - - -
אורי מקלב: ואם אנחנו נעשה הפוך.
אורי מקלב: ואם אנחנו נגיד שזה חל על הכול, - - - יש סמכות לא בכל דבר - - -
<נועה ברודצקי: אז אנחנו נעשה הבחנה, נגיד שזה יהיה בכל עבירת מין ואלימות אתה מתכוון?
אורי מקלב: לא, אין הבחנה.
אורי מקלב: איך נחדיר את זה בלי שאחרי זה אנחנו מחריגים ואנחנו מפרטים את איזה עבירת- - -
<יואל הדר: יכול להיות שגנבו ממנה, לא קשור לשום דבר.
<יואל הדר: הרי יש בעיה בתוך החוק, כתוב, לפני תחילת החקירה יודה, אבל אנחנו לא בעצם לפני תחילת החקירה, כי החקירה מתחילה ורק באיזשהו שלב הוא עולה על זה שזה נכנס לפה.
<ליאנה מגד: זה נסח של הסעיף הזה, אבל זה לא רלבנטי לניסוח של עבירות המין.
<נועה ברודצקי: כן, נסיים איזה עבירות מין, ואז נעלה את השאלה.
<יואל הדר: בעצם זה לא תחילת החקירה, אלא תוך כדי החקירה הוא עולה על זה.
<ליאנה מגד: שהוא נוכח שאחת העבירות הנדרשות לחקירה, היא אחת מהעבירות המנויות - - -
<יואל הדר: אנחנו צריכים לתקן את זה עכשיו.
<יואל הדר: לרוב קריאה שנייה ושלישית נותנת לנו יותר זמן ללבן דברים, עכשיו אין לנו את זה.
<יואל הדר: אנחנו צריכים שזה לא יהיה מצב, זה צריך להיות נוכח כדי, ואז הוא נותן - - -
<נועה ברודצקי: אז נוכח החוקר כי - - -
<יואל הדר: הוא נכנס לעבירת מין, אז, הוא צריך להודיע שיש לו או לה לבחור את מין החוקר.
אורי מקלב: אבל אם באה אחת ומייד אומרת, הרי לא - - - עבירה - - -
<ליאנה מגד: יהיו שתי חלופות.
אורי מקלב: אם היא אומרת אני באה בשביל להתלונן, או שמי שמלווה אותה, אומרת, אני באה להתלונן, ואנחנו מבקשים, אז לא תהיה בעיה בעניין הזה.
<ליאנה מגד: בשלב המוקדם אפשרי.