GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נועה ברודצקי: ננסה לעשות את זה אולי כחלופה.
אורי מקלב: הוא לא רוצה להתחייב על משהו שהוא עדיין לא יודע.
יפעת קריב: ברגע שהיומנאי שואל - - - הטרדה מינית.
<יואל הדר: היומנאי לא קשור לעניין הזה כי הוא מעביר את זה הלאה.
<יואל הדר: החוקר הוא בעצם יושב, ואז הוא בעצם צריך להבין באיזשהו שלב שמדובר בעבירת מין, ואנחנו צריכים שלא יהיה מצב שהמשטרה תעבור על החוק - - - החקירה בכלל.
<נועה ברודצקי: אני צריכה תשובה לגבי העניין של הגדרה של עבירת מין אם מקובל עליכם הסעיפים שהצענו?
<מאיר ברקוביץ': בעבירות מין – אין - - - חוק העונשין פה.
<נועה ברודצקי: אני יכולה להגיד לך איזה עבירות מתוך חוק זכויות נפגעי עבירה על איזה עבירות מדובר שם.
<מאיר ברקוביץ': גם שם לא כתוב את העבירות, אני לא זוכר.
<נועה ברודצקי: כתוב את מספרי העבירות.
<נועה ברודצקי: בחוק זכויות נפגעי עבירה, בתוספת הראשונה- - -
<מאיר ברקוביץ': אני יודע, אני רוצה להגיד על איזה עבירות, כי שם זה מעורב באלימות ומין.
<נועה ברודצקי: אני עוברת על התוספת הראשונה.
<נועה ברודצקי: בפרט 1 סעיף 192 – עבירת איומים.
<נועה ברודצקי: פרט 2 - עבירות שכן מניתי במסמך שהעברתי לכם של עבירות זנות.
<נועה ברודצקי: פרט 3 - עבירות המתה, לא רלוונטי.
<נועה ברודצקי: פרט 4 – עבירות של חבלה חמורה ופציעה, ועבירות נוספות בתחום הזה.
<נועה ברודצקי: פרט 5 - עבירות המין של חוק העונשין.
<נועה ברודצקי: פרט 6, סעיפים 368ב ו-368ג, אני חושבת ש-368 זה היחיד שמתייחס לעבירת מין, התעללות מינית בקטין.
<מאיר ברקוביץ': אבל 368, הוא רק על התעללות מינית?
<נועה ברודצקי: לא, הוא גם וגם.
<מאיר ברקוביץ': פה שזה מין ואלימות, אז זה לא משנה.
<מאיר ברקוביץ': כתבת 368ג, זה יכול להיות כלפי קטין, יכול להיות אלימות, יכול להיות מין, את האלימות אין סיבה להכניס.
<ליאנה מגד: - - - במעשה מיני, העולה כדי אחת העבירות האחרות.
<נועה ברודצקי: פרט 7 – הסעיפים שקשורים גם - - -, וגם לעבדות, וגם לסחר בנשים.
<נועה ברודצקי: אני סימנתי מתוך זה, עבירות שציינתי זה עבירות שקשורות גם בעבירת מין.
<נועה ברודצקי: עבירות 375א מדובר על החזקה בתנאי עבדות, מדובר גם על מקרים של עבירות מין.
<נועה ברודצקי: אני פשוט מציינת את כולם לזה שמדובר בחשד - - -
<מאיר ברקוביץ': אתם יוצרים פה מבנה שהוא מסבך את העניין.
<מאיר ברקוביץ': הוא מתחיל חקירה, הוא לא יודע שזה הולך לכיוון של מין.
<מאיר ברקוביץ': עבירות המין מה שהן מובהקות שיסודות העבירה זה מין, זה צריך להיות, וכל מה שמתחיל להיות מעורב, אז יתחיל חקירה, ואז הוא התברר, ואז מה?
<מאיר ברקוביץ': עכשיו הוא יעצור?
<מאיר ברקוביץ': הוא כבר גבה עדות, הוא יעביר למישהו אחר?
<מאיר ברקוביץ': אנחנו רק מקלקלים את כל הדבר הזה.
<נועה ברודצקי: אני ראיתי מצב שחוקרים במשהו שהוא כן קשור גם לעבירת מין ולא יחול.
יפעת קריב: ברגע שמגיע מישהו – נפגע המין זה דיי ברור, אם נתחיל להגדיר, אז החוקר - - - זה כן נכנס, לא נכנס, זה כבר אנושי.
אורי מקלב: באיזה שלב הוא רוצה להציע.
<מאיר ברקוביץ': עבירת מין צריכה להיות מוגדרת למשהו מובהק עבירת מין.
<מאיר ברקוביץ': כל מי שיבוא עכשיו יגיש תלונה לצורך העניין על חטיפת תיק, ותוך כדי חטיפת התיק, הוא מספר שגם הוא נגע בה, או דחף, או עשה משהו, עכשיו פתאום - - - זה לא הגיוני לעשות את המעברים האלה.
<מאיר ברקוביץ': אם רוצים ללכת לכל הדברים המורכבים האלה, מבחינתנו זה לא מתאים לעשות את זה בחיפזון שאנחנו עושים.
<מאיר ברקוביץ': אנחנו ננסה לעשות דברים מסודר, עובדים על הדבר הזה כמו שצריך בנהלים.
<מאיר ברקוביץ': בוא ונשאיר את זה לקריאה השנייה והשלישית ונעשה משהו בצורה מסודרת.
<נועה ברודצקי: נעשה את פרט 2 ופרט 5 שזה עבירות זנות ועבירות מין של 345-351 לחוק העונשין שזה עבירות מין.
יפעת קריב: מה המשטרה מציעה לעשות?
<מאיר ברקוביץ': זה בסדר, זנות, הוא אין ספק למה זה קשור.
<נועה ברודצקי: ועבירות מין?
<מאיר ברקוביץ': הפרק של עבירות מין, הוא פרק של עבירות מין, אין ספק למה הוא קשור.
<נועה ברודצקי: אפשר את העבירה של סחר בבני אדם?
<מאיר ברקוביץ': לא, הוא מעורב.
<מאיר ברקוביץ': הסחר בבני אדם עוסק בהמון דברים אחרים.
<מאיר ברקוביץ': האמת, זה גם מיומנות אחרת של חקירה פה.
<מאיר ברקוביץ': המיומנות העיקרית היא לאו דווקא עבירות המין.
<מאיר ברקוביץ': אנחנו מכירים את המשפטים של סחר, אין הרבה כאלה, זה תחום מורכב מאוד.
<אסתי שדה: בדרך כלל זה יהיה גם כמה סעיפי עבירות ואז זה יגיע לשם.
<מאיר ברקוביץ': לא, אבל אם זה יגיע לשם, אז הצטרכו לראות מה עושים.
<מאיר ברקוביץ': אבל זה לא נכון ברגע שזה הגיע לשם לעצור אותו.
יפעת קריב: מטרת החוק הוא באמת להגן על נפגעת המין הקלאסית שמגיעה בגלל סיפור בקהילה, במשפחה.
יפעת קריב: סחר בנשים, אני באמת מסכימה, זה לוקח את זה למקומות אחרים.
יפעת קריב: נישאר באמת בדבר היומיומי שלמרבה הצער הוא יום יומי, בפשטות של החוק.
<מאיר ברקוביץ': זנות ותועבה, והפרק על עבירות מין.
<נועה ברודצקי: פרט 2 ופרט 5 לתוספת הראשונה.
<נועה ברודצקי: הדבר הנוסף שרציתי לשאול, סעיף 5 לחוק למניעת הטרדה מינית.
<מאיר ברקוביץ': פה זאת שאלה לא פשוטה, כי דווקא החלק הזה של הפצת הסרטונים, הרי פה לא עוסקים – החקירה שבאה בעבירת מין, אתה רוצה את החקירה המיוחדת, היא לא עוסקת עכשיו בתכנים של מה הייתה הפעילות המינית, זה לא העיקר.
<מאיר ברקוביץ': הרי פה יש חקירת סייבר, זה חוקרים אחרים, זה מיומנות אחרת, וזה היה צריך להיות העיקר, כי מה שהיה בסרט את זה רואים, זה חלק מהראיות, זה לא שמישהו טוען על פגיעה מינית ועכשיו צריכים להתווכח - - -
יפעת קריב: הסייבר לא נכנס בשלב השני, בעצם השלב הראשון זה חוקרת, ואז מתחיל חקירת הסייבר או - - -
<מאיר ברקוביץ': אם רואים שזה הכיוון של הדבר הזה - - -
אורי מקלב: בכל אופן, זה הקטע הכי מרכזי בכל העניין.
אורי מקלב: פה צריך לקבל החלטה על סעיף 5.
אורי מקלב: אין לנו תשובה בעניין הזה.
<נועה ברודצקי: לא הייתה הגדרה של עבירת מין, זאת בעיה, כי החוק לא מגדיר מה זה עבירת מין.
יפעת קריב: זה לא ברור מה זה עבירת מין למשטרה, ובחוק כפי שניסחנו אותו אתמול - - -
<נועה ברודצקי: אבל בחוק לא יכולים לעשות דבר כזה, לא.
<נועה ברודצקי: זה אושר ככה בגלל שזה היה לקריאה ראשונה, וזה היה אפשרי להניח את זה ככה.
אורי מקלב: יפעת אמרה, שכל מה שיכול להיות החוק הזה זה אותה עבירת סייבר.
אורי מקלב: באמת, בכל מה שקרה כאן זה בעצם צילום של מישהו או מישהי, הוא גם לא צריך לקבל את כל מה שהיה שם, מספיק שבן אדם הלך וצילם מישהו וזה הונאה כזאת.
אורי מקלב: החלק מה היה ומה קרה בתוך מה שצילם זה לא החלק המעניין.
אורי מקלב: אבל בכל אופן אתה רוצה שתהיה חוקרת ולא חוקר, אפילו שלא צריכים לקבל פרטים.
יפעת קריב: יש להם שם חוקרות ביחידת הסייבר, אני ביקרתי שם.
יפעת קריב: יחידות הסייבר מה שהסבירו לנו השבוע, שהסייבר לא מגיעים לכל חוקר במשטרה, רק אחרי שבעצם החקירה נעשתה במשטרה – אני מדברת על תחנת המשטרה על החקירה הראשונית.
יפעת קריב: ייתכן שנעשתה החקירה, שם רצינו להעביר את זה ליחידת הסייבר, הלא הסייבר לא יושבים לא בנתניה ולא בבאר שבע ולא בדימונה.
<מאיר ברקוביץ': נגבית התלונה.
<מאיר ברקוביץ': בתלונה הזאת כשרואים שחקירה שהולכת להיות פה זה העניין של ההפצה של זה, זאת העבירה פה.
<מאיר ברקוביץ': אתה לא בודק עכשיו את הפגיעה המינית, הפגיעה המינית היא בעצם ההפצה.
יפעת קריב: לא, אני מדברת על פגיעה מינית דווקא.
יפעת קריב: באנו בגלל הפגיעה המינית, אחר כך תוך כדי החקירה זה היה נראה משהו סדרתי של מצלמות בחדר.
יפעת קריב: הנפגעת בכלל לא הבינה שהיא נפלה קורבן למישהו סידרתי, היא באה כי היתה שם את העבירה המינית וכל הסיפור המיני.
אורי מקלב: לא הייתה עבירת מינית.
יפעת קריב: הפצת סרטון, ואז הבנו שזה סדרתי.
אורי מקלב: אבל הפצת סרטון מה זה?
אורי מקלב: זה עבירה מינית, או עבירת סייבר?
<מאיר ברקוביץ': דרך החקירה של ההפצה, העבירה היא ההפצה.
אורי מקלב: כשאדם מצלם מישהו זה לא עבירה?
<מאיר ברקוביץ': הרי מה החידוש של החוק הזה?
<מאיר ברקוביץ': לפעמים אנשים צילמו את עצמם מרצון, הם הסכימו לצלם.
אורי מקלב: לא תמיד, יש מקרים שלא בהסכמה.
<מאיר ברקוביץ': אז מישהו החליט להפיץ את זה, וזאת העבירה.
<מאיר ברקוביץ': את הפעולה של ההפצה, איך אתה מתחקה אחריה, מי הפיץ, לאן הפיץ, מי עבר את העבירה של ההפצה - - -
אורי מקלב: צילום של מישהו שלא בידיעתו זאת עבירה?
אורי מקלב: שיחה שאתה מקליט עם מי שמדבר אני יודע שזאת לא עבירה.
<מאיר ברקוביץ': יש הבדל בין הקלטה עם קול לבין - - -
אורי מקלב: צילום של מישהו נפגש – כשאני נפגש איתו הוא מצלם אותי בלי ידיעתי זאת עבירה, זאת לא עבירה?
אורי מקלב: העבירה מתחילה רק אם לצורך הפצה, כאן מתחילה העבירה.
<מאיר ברקוביץ': השימוש שאתה עושה בו.
<יואל הדר: אם הוא מבזה אותך.
אורי מקלב: רק בגלל הביזוי.
אורי מקלב: אתם צריכים למצוא פתרון איך אנחנו מכניסים את הסעיף הזה, יכול אולי להכניס - ובלבד שיש בעבירה הזאת היבט מיני, אז גם בסעיף הזה.
<מאיר ברקוביץ': אמרתי מה שאני חושב.
<מאיר ברקוביץ': מבחינתנו הדבר שהוא מיידי ואפשר לחיות איתו בלי להיכנס לכל מיני פלפולים זה אם זה יהיה על הפרק של עבירות מין והזנות ותועבה.
<מאיר ברקוביץ': הסברתי מה הבעייתיות פה.
אורי מקלב: יש לך פתרון לזה?
<מאיר ברקוביץ': לא, אין לי.
אורי מקלב: אמנם עבירת סייבר, אבל ובלבד ברגע שזה מקבל היבט מיני, אז צריך להציע חוק - - -
<נועה ברודצקי: כל עבירה לפיה חוק למניעת הטרדה מינית תהיה באיזשהו היבט מיני.
אורי מקלב: זה חל על כל הסעיף?
<מאיר ברקוביץ': אם לא התחלת עם זה.
<מאיר ברקוביץ': אם לא התחלת עם החוקר, ועכשיו עם חוקר אחר, ואז אתה פתאום באמצע אומר, רגע, זה בעצם הולך יותר לכיוון ההוא, מישהו התחיל לגבות עדות, אני גם לא יודע מבחינת הנחקרת איך זה הולך להיות.
<מאיר ברקוביץ': ואז פתאום אתה אומר לה רגע לא, עכשיו זה יהיה חוקר אחר, הוא יתחיל מההתחלה לשאול את השאלות?
<מאיר ברקוביץ': לדעתי, זה יותר גרוע מהמצב היום.
אורי מקלב: הוא מציע, זכותך לקבל את זה, ואז הוא מציע.
<נועה ברודצקי: יש את החריגים.
אברהם מיכאלי: אתם צריכים תקנים בקיצור?
<מאיר ברקוביץ': לא.
אברהם מיכאלי: אנחנו יודעים את החוק, אתמול בלילה דנו בזה.
<ליאת קליין: יש שתי שאלות.
<ליאת קליין: השאלה אם מהותית זה נחשב עבירת מין, התשובה היא כן, זה כל החידוש של כל הסעיף הזה.
<ליאת קליין: כאשר קידמנו את חוק הסרטונים, דיברנו בדיוק על זה, על מין החוקר, ועל זכויות לפי חוק נפגעי עבירה, זאת הסיבה שרצינו שזה ייחשב כעבירות מין ולא כהגנה על הפרטיות.
<ליאת קליין: בוודאי שבמהות שמי שנחקרת גם על הדברים האלה, בעצם זה עבירות מין.
<ליאת קליין: השאלה אם טכנית אין חוקרים ומה עושים בסייבר, אני חושבת שזה בדיוק המקום של התחולה ההדרגתית של החוק הזה, וזה אולי הדברים שבהם צריך לבדוק את זה יותר זמן ולראות מה ואיך.
<ליאת קליין: במהות זה בוודאי שזה עבירת מין, בוודאי שזה לא שונה, זה כל החידוש של החוק הזה, זה כל מה שעשינו פה בוועדה הזאת, להכניס ולתקן את החוק למניעת הטרדה מינית.
<ליאת קליין: אני חושבת שזו אמירה בעייתית להגיד, עבירות מין זה אחד, הטרדה מינית זה משהו אחר.
<ליאת קליין: הטרדה מינית זה בוודאי עבירות מין, אפילו מהותית זה לא נשמע טוב אם אנחנו מחריגים את זה מהזכות של עבירות מין.
<ליאת קליין: אם יש מקום לבחון את זה ברמת התקנים, אני לא חושבת שמהותית יש סיבה להתנגד.
אורי מקלב: כל חקירה לדעתך, כל חקירה שמתחילה בהתראה בהטרדה מינית, צריך מיד להציע אפשרות של נחקרת, או אם היא דורשת - - - צריך לתת.
<ליאת קליין: אני לא חושבת שיש הבדל מהותי.
<ליאת קליין: אני חושבת בוודאי שיש סוגים של עבירות מין חמורות.
אורי מקלב: כל חקירה על הטרדה צריך - - -
<ליאת קליין: השאלות הן בוודאי שמהרגע הראשון מה היה שם ומה צולם, זה בדיוק אותם פרטים, זה גם המקרה שדיברנו עליו אתמול.
אורי מקלב: השאלה הראשונית היא לא מה היה, הלכתם, מתברר לך שהפיצו, מה התלונה, הפיצו את הסרטון, לקחו סרטון שלי אינטימי אישי, והפיצו זה התחלת החקירה.
<מאיר ברקוביץ': אני מדבר עכשיו על החוק למניעת הטרדה מינית.
<מאיר ברקוביץ': לפי אותו הגיון זה לא קשור לסעיף 5 או לא סעיף 5.
<נועה ברודצקי: הבעיה היא שרק סעיף 5 מצוין כחוק לזכויות נפגעי עבירה.
<מאיר ברקוביץ': אם אני מכניס לפה את עבירות לפי החוק למניעת הטרדה מינית, ואז היא נשאלת בהתחלה, עכשיו יכול להיות שהיא תגיד אני לא איכפת לי זה רק הסרטון, ואז נגמר הסיפור, אין לי בעיה, אז אנחנו נוסיף לפה את החוק למניעת הטרדה מינית, זה אפילו יותר טוב ממה שחשבנו, ואני חושב שאפשר לחיות עם זה.
<נועה ברודצקי: אז אני לא אומרת רק את סעיף 5 כבר קיים בחוק זכויות נפגעי עבירה.
<מאיר ברקוביץ': לא, לא הגיוני להוציא את סעיף 5.
<ליאנה מגד: רק הערה אחת, צריך לשים לב, אם מגדירים עבירת מין גם, כי כל עבירה על חוק להטרדה מינית יש גם בעיה בהגדרה כעבירת מין, המשמעות היא שכל העבירות על פי חוק הטרדה מינית מוגדרות כרגע כעבירת מין.
<נועה ברודצקי: בעיה נוספת שעולה מתוך זה, אנחנו לקחנו בעצם עבירות שכבר קיימות בחוק זכויות נפגעי עבירה חל עליהם, וכרגע אנחנו מוסיפים סעיפים נוספים.
<נועה ברודצקי: כתוב עבירה לפי סעיף 5, זה מה שקיים כרגע בתוספת.
<מאיר ברקוביץ': הפתרון פשוט.
<מאיר ברקוביץ': לדעתי צריך לכתוב: "נפגע עבירות מין, או נפגע לפי החוק למניעת הטרדה מינית, לעבירת מין אנחנו מגדירים בעבירת מין את הזנות ותועבה ואת הפרק של עבירות, והטרדה מינית הוא חל פה בלי קשר, ואז אני לא צריך להגיד שזה כן או זה לא.
<נועה ברודצקי: לא, אני צריכה להגיד סעיפים של עבירות.
<נועה ברודצקי: אני רוצה להבהיר שמדובר פה על משהו שמוסיף על מה שקיים בחוק נפגעי עבירה.
<ליאת קליין: לגבי הזכות הספציפית הזאת.
<מאיר ברקוביץ': לא חייב להיות קשור אחד לשני.
<מאיר ברקוביץ': פה זה זכויות בהעברה של מידע, ופה אנחנו מדברים עכשיו על איך תתנהל החקירה, זה לא חייב להיות זה וגם לא זה כי שם יש אלימות, יש הרבה דברים.
<מאיר ברקוביץ': מה שצריך עכשיו, בעבירות מין אנחנו מדברים על עבירות של זנות ותועבה פלוס הפרק של עבירות מין, והטרדה מינית, צריך להגיד עכשיו מה הסעיפים בחוק למניעת הטרדה מינית שהם נכנסים שאת זה עוד לא אמרנו.
<נועה ברודצקי: נכון, אנחנו נפנה לסעיפים של העבירות.
<אפרת ליפשיץ: יש את סעיף העונשין.
<נועה ברודצקי: זה סעיף 5 בעיקרון.
<נועה ברודצקי: נפנה לסעיפי העבירות אני צריכה לראות מולי.
<ליאנה מגד: סעיף 3 לחוק הטרדה מינית הוא זה שקובע את המעשים, הטרדה מינית היא אחת מהמעשים האלה, וסעיף 4 זה איסור הטרדה והתנכלות, וסעיף 5 זה סעיף העבירות שמפנה לסעיפים 3, 4, 5.
<נועה ברודצקי: אז זה כן סעיף 5 שהוא סעיף העבירות.
<ליאנה מגד: כן, צריכה את הנורמה.
<נועה ברודצקי: צריך להיצמד למה שנעשה.
<נועה ברודצקי: עניין של סעיף התחילה.
<מאיר ברקוביץ': אתמול דיברנו על דחיית תחילה של שנתיים מיום הפרסום, שההנחה שלנו הייתה שמאחר וזה עוד יהיה בכנסת הבאה, זה אומר שבפועל זה משהו בסדר גודל של כמעט שלוש שנים, ואנחנו חושבים שתוך שלוש שנים אנחנו מסוגלים להיות ערוכים בכל התחנות בלי תוספת תקנים.
אורי מקלב: 1 בינואר 2018.
<מאיר ברקוביץ': אין לנו בעיה, אם הדחייה היא לשלוש שנים אין לנו בעיה.
<מאיר ברקוביץ': אין לנו גם בעיה שייכתב שדחיית התחילה היא לשלוש שנים, כמו שאמרנו, אנחנו על פי הנוהל מחילים את זה כמו בדוגמאות שראינו כבר איפה שאנחנו יכולים, אין לנו בעיה שייכתב שזה דחיית תחילה של שלוש עד לכניסת החוק לתוקף, המשטרה תפעל ליישום החוק הזה בהתאם לנהליה, זה בסדר, זה מה שאנחנו עושים היום מבחינתנו הרי אם יהיה לנו מענה בתוך שנה אז אנחנו ניתן כי אנחנו - - -
אורי מקלב: סיומו של תהליך ב-1 2018.
<מאיר ברקוביץ': אבל אז זה מזמין את השאלות שיופנו אלינו על ידי כל הגורמים, ויגידו לנו, בסדר, איפה אתם בתהליך, איפה כבר החלתם ואיפה לא.
אורי מקלב: 1 לינואר 2018.
<מאיר ברקוביץ': גם אנחנו היינו מעדיפים לא היום, ולעשות עבודה יותר מסודרת.
<נועה ברודצקי: ועד אז יפעלו ליישם את ההוראות.
<מאיר ברקוביץ': בהתאם לנהלי המשטרה, ועד אז, זה ייושם בהתאם לנהלי המשטרה, שמבחינתנו אפשר לפרסם אותם, אין לנו בעיה.
<נועה ברודצקי: נכתוב לפני תחילת החקירה או כשהוא נוכח שמדובר בעבירה כאמור.
<נועה ברודצקי: הצעת חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 11), התשע"ה-2014.
<נועה ברודצקי: הוספת סעיף 14א 1.
<נועה ברודצקי: בחוק זכויות נפגעי עבירה התשס"ה-2001, אחרי סעיף 14 יבוא: "זכות נפגעי עבירת מין לבחור את מין החוקר.
<נועה ברודצקי: 14א (א) נפגע עבירת מין זכאי לבחור את מין החוקר והוא ייחקר כאמור בהתאם לבקשתו אלא אם כן התקיים אחד מאלה: הקצין הממונה סבר כי מטעמים מיוחדים שיירשמו לא ניתן להיענות לבקשה.
<נועה ברודצקי: החוקר האחראי על חקירת עבירה סבר כי מטעמים מיוחדים שיירשמו יש בכך כדי לפגוע בחקירה, ובשל דחיפות העניין לא ניתן לקבל את אישורו של הקצין הממונה.
<נועה ברודצקי: (ב) לא נענתה בקשתו של נפגע העבירה מאחד הטעמים המנויים בסעיף קטן (1) או ייחקר הנפגע בנוכחות שוטר או עובד הגוף החוקר בן המין שביקש שנפגע כי יחקור אותו, אם היה בנמצא באותה עת ונפגע העבירה מעוניין בכך.
<נועה ברודצקי: (ג) לפני תחילת החקירה, או כשנוכח החוקר כי מדובר בעבירה כאמור, יידע החוקר את נפגע העבירה בדבר - - - כאמור בסעיף קטן (א).
<נועה ברודצקי: (ד) לעניין זה עבירת מין, עבירה לפי פרט 2 ו-5 לתוספת הראשונה, ולפי סעיף 5 לחוק זכויות הטרדה מינית.
<נועה ברודצקי: תחילה והחלה בהטרדה תחילתו של חוק זה ביום י"ד בטבת התשע"ט, 1 בינואר 2018, ואולם עד אותו מועד יפעל גוף חוקר בהתאם להוראות חוק זה ככל הניתן בהתאם לנהליו".
<נועה ברודצקי: אבהיר, שאמרנו גוף חוקר כי זה גם המשטרה וגם מח"ש.
<נועה ברודצקי: לפי חוק זכויות נפגעי עבירה, כאשר מדובר על גוף חוקר, מדובר על המשטרה או על מח"ש.
אברהם מיכאלי: מציעים את החוק הזה להעלות היום, יש פטור מחובת ההנחה?
<דורית ואג: כן, אישרו את הפטור.
<נועה ברודצקי: נבהיר שהנהלים זה יכול להיות נהלים קיימים כבר.
<יואל הדר: לפי הנהלים הקיימים.
<נועה ברודצקי: אני מציעה שאם ירצו לחדש, זה גם בסדר, אבל שיהיה בהתאם לנהלים.
<יואל הדר: הכוונה שאין ציפייה להמציא נהלים חדשים.
<נועה ברודצקי: אני לא חושבת שזה עולה מתוך הנוסח.
אורי מקלב: רבותיי, אני לא כל כך מרוצה מהצורה שאנחנו עושים את החוק, אבל אין ברירה.
יפעת קריב: תכנס דיון על החוק אחרי שהכנסת - - -
<יואל הדר: נעתרנו לבקשה של הכנסת, ופעלנו מעל מעבר לעשות את זה כמה שיותר מהר, למרות שאנחנו היינו מעדיפים את הזמן.
<דורית ואג: אני מודה, אני הזעקתי את כל החבורה הזאת בעשר בלילה, והנה, וכולם התייצבו.
אורי מקלב: רבותיי, אנחנו מעמידים להצבעה את הנוסח שהוקרא בוועדה.
אורי מקלב: בעד – רוב
אורי מקלב: אין מתנגדים.
אורי מקלב: פה אחד מאשרים להעלאה למליאה.
אורי מקלב: צהרים טובים.
אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח את הישיבה, ברשותכם.
אורי מקלב: אני גם מצטער על העיכוב הקט בפתיחת הישיבה אבל אתם בוודאי מבינים שהנושאים על סדר היום - יש שינויים.
אורי מקלב: נפל דבר בישראל, לא דרמטי אבל אנחנו כנראה לפני בחירות, הדברים נבדקים ונדונים אבל אתכם לא מעניינת ההשפעה על הדיונים כאן, בוועדה.
אורי מקלב: הדברים האלה לא ברורים לגמרי אבל מכיוון שאנחנו נמצאים כבר בסופו של תהליך, נראה שנקיים את הדיונים גם אם נהיה בפגרת בחירות, נמשיך לקיים אותם.
אורי מקלב: יכול להיות שהיום נעשה דיון יותר ארוך עם הפסקה באמצע אבל כפי שגם ידוע, איך שלא יהיה, מבחינה תקנונית וחוקית – חוק שנמצא בקריאה שנייה ושלישית תמיד יכול לקבל החלת דין רציפות, גם אם מחר נפסיק את הדיונים פה, אנחנו נחכה לכנסת חדשה ויהיו בחירות ותוקם ממשלה אחרת או אותה ממשלה, זה לא משנה, זכותה של הממשלה וגם לגבי הצעת חוק פרטית זה אותו דין – יכולים להחיל על זה דין רציפות והכנסת אחר כך מתחילה לדון במקום שהכנסת הקודמת סיימה.
אורי מקלב: כך שלא יגענו לריק ואנחנו בחוקים כאלה, עד היום, הנוהג והנוהל היה שהמשיכו את הדיונים בחוקים האלה במקום שהפסיקו בהם.
אורי מקלב: רק אם נניח חוק כמו מע"מ אפס, אני לא בטוח שיקבל דין רציפות אבל זה חריג בענין הזה.
אורי מקלב: לגבי החוקים האחרים, הם חוקים שמקבלים.
אורי מקלב: אני יכול להרחיב אתכם על חוק מע"מ אפס אבל זה לא הזמן.
אורי מקלב: הזמן הוא שלכם וזה לא המקום.
<גלעד נוה: אני מהלשכה המשפטית.
<גלעד נוה: זה לא מרכז המחקר, זו הלשכה המשפטית.
<גלעד נוה: בכל מקרה, אנחנו נתבקשנו להכין סקירה השוואתית לגבי החקיקה במדינות העולם לגבי סוגיות ספציפיות שקשורות להצעת החוק, כשהנקודות הספציפיות הן הנושא של העברת השליטה של השותף הכללי, של חלוקת כספים בתוך השותפות.
<גלעד נוה: הנושא של מינוי מפקח, מנגנוני פיקוח נוספים מעבר למה שקיימים היום בשותפויות.
<גלעד נוה: הנושא של מינוי דירקטורים חיצוניים, הנושא של spc והנושא של אפשרות המסחר של שותף כללי.
<גלעד נוה: האם שותף כללי יכול בעצם להיסחר או לא צורת ההתאגדות שלו.
<גלעד נוה: המסמך עצמו, כמו שנאמר, הוא סביב 50 עמודים, משהו כזה פחות או יותר, והוא באמת אמור לעלות בימים הקרובים לאתר.
<גלעד נוה: אני סוקר שלוש מדינות פחות או יותר, בצורה מאד מאד משמעותית, שזה ארצות-הברית, גרמניה וצרפת.
<גלעד נוה: אני אקדים כמה מילות אזהרה לגבי הסקירה המשווה: לא תמיד ברחבי העולם המנגנונים של המבנה התאגידי הם אותם מנגנונים כמו במדינת ישראל ולכן, יש הבדלים שיכולים להיות מאד משמעותיים בסקירה המשווה.
<גלעד נוה: מעבר לזה, לא תמיד המצב הכלכלי במדינות הזרות שהשווינו אליהן הוא אותו מצב כמו במדינת ישראל כך שגם בארצות-הברית לדוגמה, שבעיקר מתבססים על השוק החופשי ופחות על מנגנונים בתוך ההסדרה עצמה, לא תמיד קיימות מקבילות בכלל למנגנונים שמוצעים בהצעת החוק בישראל.
<גלעד נוה: מבחינת הממצאים – נראה לי שעדיף יהיה שהמסמך יישב על שולחן הוועדה ואפשר יהיה לראות אותו, ורק אז ייערך דיון במידת הצורך ונגיע גם לדיון הבא, לדיונים הבאים, בהתאם לבחירות כרגע, ולפי זה אם יהיו שאלות או נקודות לגבי הנושא הזה או התייחסויות, אנחנו נשמח.
<אבי ליכט: מכיוון שאנחנו התחייבנו שאנחנו נביא הצעה מתוקנת כדי לדון בה, אז אני מעדיף לראות את הנייר כמה שיותר מהר כדי שנוכל ללמוד אותו ולראות אם אפשר ללמוד ממנו לגבי התיקונים האפשריים.
<גלעד נוה: ברור.
<גלעד נוה: הוא יעלה כמה שיותר מהר לאתר.
אורי מקלב: אני גם מציע, ברשותכם, וזה אפשרי אחרי שהוא יעלה לאתר, בישיבה הבאה שנעשה, אנחנו נייחד איזה פרק זמן לשאלות שיהיו.
אורי מקלב: יש גם אפשרות שהם יכולים לשאלת אתכם שאלות דרך האתר?
אורי מקלב: אם הם ירצו עוד לפני שאנחנו נביא את זה לוועדה, יוכלו לקבל תשובות.
אורי מקלב: אתם בשקיפות מלאה ובנכונות מלאה ובנפש חפצה, המסמך הזה יעלה.
אורי מקלב: אם תרצו לשלוח את התגובות שלכם, הערות שלכם, לשאול שאלות בענין הזה או להכין אפילו משהו – אנחנו נפתח ונייחד לזה לא דיון שלם אלא איזה זמן שאנחנו נדון בזה.
אורי מקלב: הכתובת שאפשר לפנות אליכם בתוך המסמך, נכון?
<גלעד נוה: בתוך הלשכה המשפטית.
אורי מקלב: אני צריך לציין שזה לא סתם מחלקת המחקר שלנו.
אורי מקלב: במחלקת המחקר שלנו יש לנו את תחום המחקר המשפטי, שזה עוד יחידה בתוך המחלקה.
אורי מקלב: זה לא חוקרים רגילים אלא בתחום המשפטי.
אורי מקלב: אנחנו ביקשנו להכין עוד משהו, להכין עוד מסמך שהוא קצת כללי יותר.
<גלעד נוה: יש בקשה שהופנתה למרכז המחקר והמידע ולא ללשכה המשפטית, שהיא אמורה להיות לגבי היקפי המסחר, לדוגמה, שקיימים בשותפויות במדינות זרות וסוגיות אחרות שהן גם רלוונטיות לנושא הזה לגבי האם יש בכלל הסדרה או אין הסדרה במדינות אחרות.
<גלעד נוה: מן הסתם, אם השוק עובד בצורה אחרת במדינות אחרות, יש יותר תאגידים, יש יותר שותפויות שנסחרות בתחומים אחרים.
<גלעד נוה: יש לזה גם השפעות על היעדר החקיקה או על החקיקה עצמה אבל זה מרכז המחקר והמידע ולא אנחנו.
<נחמיה זיסמן: אפשר משפט אחד...
אורי מקלב: אני לא רוצה לפתוח דיון.
אורי מקלב: להגיד תודה?
<נחמיה זיסמן: לא, משפט אחד – אם אפשר, בנושאים כאלה שהיתה אתם מחלוקת, לציין בישיבה שהנושא הזה ידון – אני למשל הבנתי שבישיבה הקודמת נדון הנושא שהוא העיקר בעיני, ואני, לצערי הרב, פספסתי אותו.
<נחמיה זיסמן: לא שיכולתי לבוא אבל הנושא של דמי יוזמה וכולי.
<נחמיה זיסמן: אם אפשר שנושא כזה יצוין בישיבה, שהנושא הזה ידון, זה יועיל לנו.
אורי מקלב: אנחנו הולכים לפי הסדר.
אורי מקלב: הנושא של - - - אנחנו הולכים פי הסדר, נחמיה.
אורי מקלב: מי שקורא, יש היגיון ואנחנו יודעים שהנושאים האלה יעלו.
אורי מקלב: לא העלינו נושאים שלא לפי הסדר.
<נחמיה זיסמן: הבנתי שבישיבה הקודמת נדונו נושאים שהיו אמורים להידון בגלל מחלוקות.
<נחמיה זיסמן: הנושא של דמי יוזמה, דמי מפעיל וכל אלה שעלו בעבר.
אורי מקלב: מה שהיה לפי סדר היום, שהיה קשור להצעת החוק – בזה דנו.
אורי מקלב: לא דנו בדברים חדשים.
<ניצן רוזנברג: אנחנו דנים בזה עכשיו.
<ניצן רוזנברג: ממשיכים לדון בזה.
<ניצן רוזנברג: על זה עכשיו הדיון.
אורי מקלב: אנחנו הקראנו ודיברנו באופן כללי, אתה לא פספסת.
אורי מקלב: זה היה סדר היום.
<נחמיה זיסמן: אני פשוט ביקשתי שאם אפשר - -
אורי מקלב: אני אומר בפירוש שאני לא הולך להודיע כל פעם עד איפה אנחנו נדון וכולי.
אורי מקלב: זה היה סדר היום, הגשנו את החוק לפי הסדר והגענו לאן שאתה אומר בגלל סדר היום ולא שהעליתי דברים שהם לא לפי סדר היום.
אורי מקלב: גמרנו פרק, התחלנו פרק שני ודיברנו עליו באופן כללי, ואת זה פספסת אבל אנחנו הולכים לפי הסעיפים.
אורי מקלב: אם כך, ברשותך ניצן, סימן ט' – עסקאות עם נושאי משרה ובעלי עניין ומדיניות התגמול.
אורי מקלב: אפשר להתחיל לקרוא את הסעיפים ואנחנו נגמור נושא, תעצור ותסביר אותו ונמשיך הלאה, כפי שנהגנו עד היום.
אורי מקלב: אני אומר כבר, שנעשה בשלב מסוים הפסקה ונמשיך הלאה בסדר היום ככה שיכול להיות שהיום יהיה קצת יותר ארוך מהרגיל.
אורי מקלב: לא דרמטי אבל יותר ארוך.
<חיים זקס: אני אקריא את הסעיפים אבל אני אציין בכמה מהסעיפים שיש שינויי נוסח בעקבות הערות של הייעוץ המשפטי.
<חיים זקס: אני אציין שאם אני מקריא סעיף שיש בו שינוי נוסח, אני אציין שיש בו ציון נוסח, שאנשים יעקבו.
<חיים זקס: יש השמטה אחת שאני גם אציין אותה אבל כל שאר השינויים הם שינויי נוסח בלי שינויי מהות.
אורי מקלב: זה גם עלה לאתר עם השינויים, נכון?
<חיים זקס: השינויים האלה, שאני אקריא, הם בנוסף לשינויים שעלו בנוסח.
<ניצן רוזנברג: המטרה של כל השינויים האלה זה להתאים את זה לחוק החברות, אז לא צריך להיות משהו שהוא חריג.
<ניצן רוזנברג: לא הספקנו להעלות את זה לאתר לפני הישיבה.
אורי מקלב: זה לא שינויים מהותיים.
אורי מקלב: הקראה.
<חיים זקס: "סימן ט' – עסקאות עם נושאי משרה ובעלי עניין ומדיניות התגמול.
<חיים זקס: מדיניות תגמול ועסקאות הטעונות אישור מיוחד 65מד.
<חיים זקס: (א) מדיניות התגמול של חברת השותף הכללי ושל השותפות המוגבלת הציבורית וכן העסקאות המנויות בסימן זה, טעונות אישורים כמפורט בסימן זה, ובלבד שהן לטובת השותפות המוגבלת הציבורית.
<חיים זקס: " – כאן יש שינוי נוסח קל: "(ב) השר, לאחרת התייעצות עם רשות ניירות ערך, רשאי לקבוע כי הוראות סימן זה לענין מדיניות התגמול לא יחולו על סוגים של שותפויות מוגבלות ציבוריות, כפי שיקבע.
<חיים זקס: קביעת מדיניות התגמול לנושאי משרה 65מה.
<חיים זקס: (א) דירקטוריון חברת השותף הכללי יקבע מדיניות לעניין תנאי כהונה והעסקה של נושאי משרה בשותפות המוגבלת הציבורית ובחברת השותף הכללי (בפקודה זו – מדיניות התגמול), לאחר ששקל את המלצות ועדת התגמול שהוגשו לו לפי סעיף 65ו; מדיניות התגמול טעונה אישור האסיפה הכללית.
<חיים זקס: (ב) באישור האסיפה הכללית לפי סעיף קטן (א), יתקיים אחד מאלה: (1) במניין קולות הרוב באסיפה הכללית, ייכללו רוב מכלל קולות מחזיקי יחידות ההשתתפות המשתתפים בהצבעה שאינם חברת השותף הכללי או בעל השליטה בה או בעלי עניין אישי באישור המדיניות; במניין כלל הקולות של מחזיקי יחידות ההשתתפות האמורים לא ייכללו קולות הנמנעים;" כאן יש שינוי נוסח קל – "סך הקולות המתנגדים בהצבעה מקרב מחזיקי יחידות ההשתתפות האמורים בפסקה (1), לא יעלה על שיעור שני אחוזים מכלל זכויות ההצבעה של מחזיקי יחידות ההשתתפות; השר רשאי לקבוע שיעורים שונים לשיעור האמור בפסקה זו.
<קריאה: בעצם הוספת את השותף הכללי.
<ניצן רוזנברג: כן, כי כך זה בחוק החברות.
<ניצן רוזנברג: גם מי שהוא בעל שליטה וגם מי שהוא בעל ענין אישי, וזאת פשוט היתה השמטה שאין סיבה שהיא לא תהיה כמו בחוק החברות בסעיף הזה.