GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה קן: בעקבות מחשבה נוספת.
עליזה קן: אם כתוב בחוזה שלא ניתן להחליף את המתחזק, אלא בהחלטת כל הדיירים, ההוראה בטלה.
עליזה קן: מה קורה אם החוזה קובע שהחוזה יהיה למשך שלוש שנים, והדיירים מחליטים להחליף.
עליזה קן: השאלה אם לא צריך לשלם פה פיצויים למתחזק בעקבות כך?
עליזה קן: זאת שאלה.
אמנון רובינשטיין: זה לא בהצעת החוק הזה.
אמנון רובינשטיין: הצעת החוק לא מסדירה את היחסים עם המתחזק.
אופיר פינס-פז: בחוזה צריך להיות כתוב סעיף שאם ההתקשרות מסתיימת טרם זמנה, צריך להודיע מראש.
אופיר פינס-פז: דבר שני, יש פיצוי וכן הלאה.
עליזה קן: הפיצוי הוא מנגנון של החוק, משום שחוק החוזים הוא זה שקובע את זכות הפיצוי בעת ביטול הפרת חוזה.
אמנון רובינשטיין: אני לא הכנסתי את סעיף קטן (3), אתם דרשתם את זה.
שמואל פרידריך: בכל חוזה צריך סעיף מילוט, לשני הצדדים.
שמואל פרידריך: מה פתאום בהפרת חוזים?
סיגל קוגוט: אתם עושים את זה משום שאתם רוצים שהרוב הדרוש לא ישונה, גם לא בתקנון?
עליזה קן: נכון.
סיגל קוגוט: אם כך, נכתוב "הרוב הנדרש לפי סעיף זה לקבלת מתחזק, אי-אפשר יהיה בתקנון להתנות עליו".
אמנון רובינשטיין: הבעיה המרכזית שאין חוק למרכזים מסחריים.
אמנון רובינשטיין: אין חוק שאומר מה זה בית משותף שהוא עסק.
אמנון רובינשטיין: משום שאין חוק בתים משותפים לעסקים, יש הידרדרות בלתי רגילה.
אמנון רובינשטיין: תבואו לדיזינגוף סנטר ותראו מה קורה שם.
אמנון רובינשטיין: זה בית משותף.
אילנה יעקב: זה שמוסיפים את כל חברות התחזוקה בכל הארץ, ויש רק תשעה מפקחים, ברור שזה יחייב תוספת תקציב ותקנים, משום שהמון התדיינויות יתווספו.
אמנון רובינשטיין: להפך, יהיו פחות התדיינויות.
אילנה יעקב: אלה דיונים נוספים, שהיום לא מגיעים.
אופיר פינס-פז: יש עלות תקציבית לחוק.
סיגל קוגוט: לא צריך לציין את זה.
סיגל קוגוט: בדברי ההסבר צריך לכתוב מה העלות, אבל לא עכשיו.
דורית ואג: אם לאוצר יש בעיה של עלות, הם היו צריכים להתייצב כאן.
אופיר פינס-פז: הזמנת אותם?
דורית ואג: אני לא צריכה להזמין אותם אחרי הקריאה הראשונה.
דורית ואג: אני מזמינה אותם לכל הכנה לקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: מה הם אמרו בקריאה ראשונה?
דורית ואג: אם הם לא באו, סימן שזה לא מעניין אותם.
אמנון רובינשטיין: אני כאן שליח.
אמנון רובינשטיין: אמרו לי שהצעת החוק תצמצם את ההתדיינות.
אופיר פינס-פז: חברים, אני מביא את הצעת החוק לאישור להעברה לקריאה שנייה ושלישית.
אופיר פינס-פז: בעד - כולם
אופיר פינס-פז: אושר פה אחד להעביר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
אופיר פינס-פז: על סדר-יומנו הצעת חוק לתיקון דיני הקנין הרוחני (תיקוני חקיקה), התש"ס-2002.
אופיר פינס-פז: בבקשה, נציג משרד המשפטים, תציג את ההצעה הממשלתית.
עו"ד האוורד פולינר: הצעת החוק מבוססת על אמנות בינלאומיות: אמנת פריס – שמדינת ישראל חברה בה כבר יותר מ-50 שנה - ואמנת הטריפס, אמנות שמדינת ישראל מחוייבת ליישם אותן מאז שנת 2000.
עו"ד האוורד פולינר: ההצעה באה לתקן דברים הנוגעים לפטנטים ומדגמים, מה שנקרא בלשון המקצוע דין קדימה.
עו"ד האוורד פולינר: לפי נוסח החוק היום האפשרות לטעון דין קדימה מותנית באזרחות של בעל הבקשה לפטנט.
עו"ד האוורד פולינר: לפי האמנות אין זה מוצדק להתנות את הגשת הבקשה באזרחות של בעל הבקשה.
עו"ד האוורד פולינר: כל עוד מישהו הגיש את הבקשה בחוץ-לארץ במדינה שחברה באמנת פריס, או במדינה החברה בארגון הסחר העולמי, הוא זכאי להגיש את הבקשה בישראל במועד הספציפי וליהנות מדין קדימה.
עו"ד האוורד פולינר: דין הקדימה אומר שהתאריך של הגשת הבקשה בחוץ-לארץ יראו בו תאריך של הגשת הבקשה בישראל ואם בעל הבקשה היה הראשון להגיש את הבקשה, כי בפטנטים כל הקודם זוכה.
עו"ד האוורד פולינר: זה הרקע לסעיפים 1 ו-2.
עו"ד האוורד פולינר: כל היתר מדבר על החלפת המלים "מדינת איגוד" למלים "מדינה חברה".
עו"ד האוורד פולינר: בגלל אמנת הטריפס אנחנו חייבים לתת את ההטבות האלה לא רק במדינות שהן חברות באיגוד של אמנת פריס אלא בארגון הסחר העולמי.
עו"ד סיגל קוגוט: יש שני עיקרים להצעה הזאת: 1.
עו"ד סיגל קוגוט: התאמת מונחים.
עו"ד סיגל קוגוט: באמנה מופיע המונח "מדינת איגוד" ומבקשים להחליף ל"מדינה חברה".
עו"ד סיגל קוגוט: 2.
עו"ד סיגל קוגוט: המהות, לפיה אדם שהגיש בקשה באיזו שהיא מדינה לרשום את האמצאה שלו ומגיעים לו 12 חודשים כדי שהוא יוכל לרשום אותה גם בישראל בלי שמישהו אחר יגנוב לו אותה, לא יהיה חייב להיות דווקא אזרח ותושב.
עו"ד סיגל קוגוט: אם, למשל, ישראלי המציא משהו והוא הגיש בקשה לרשום את האמצאה בארצות-הברית ואחר-כך בא לארץ ומבקש לרשום את האמצאה לפי הדין הישראלי, יספרו לו את 12 החודשים מהיום שהוא הגיש את זה בארצות-הברית.
אופיר פינס-פז: אם הוא לא ישראלי, הוא יכול לרשום פטנט בארץ?
עו"ד אלן זיסבלט: כן.
אופיר פינס-פז: גם בדין הקיים הוא יכול לעשות זאת.
עו"ד ארנן גבריאלי: אנגלי שיגיש היום בקשה ראשונה בצרפת ואחר-כך הוא יבוא לישראל לבקש את דין הבכורה, יגידו לו: את הבקשה הראשונה שלך לא הגשת בארץ שאתה אזרח או תושב בה אלא בארץ אחרת ולא ניתן לך את זכות הקדימה.
עו"ד ארנן גבריאלי: זה מנוגד גם לאמנת פריס וגם להסכם הטריפס.
אופיר פינס-פז: זה הדין בכל המדינות?
עו"ד אלן זיסבלט: לפני זמן רב הבאנו תיקונים כדי להתאים את הדין שלנו להסכם הטריפס שהוא היום ההסכם הבינלאומי המחייב.
עו"ד אלן זיסבלט: עכשיו אלה השאריות בתחום הקנין הרוחני כי חלק מהדברים נשכח.
אופיר פינס-פז: יש למישהו הסתייגויות מההצעה הזאת?
עו"ד סיגל קוגוט: אני מבקשת ללבן את השאלה של התחילה.
עו"ד סיגל קוגוט: מוצע פה להחיל את החוק רטרואקטיבית מה-1 בינואר 2000.
עו"ד סיגל קוגוט: החוק הזה נועד להגן על קנין, על מי שהגיש אמצאה ורוצים לגנוב לו אותה.
עו"ד סיגל קוגוט: אבל אם מישהו כבר נרשם, ועכשיו אני אומרת שהוא חל רטרואקטיבית, המשמעות היא שהחוק מפקיע רישומים של אדם שהסתמך על הדין הישראלי הקיים גם אם הוא הסתמך עליו שלא כדין.
עו"ד סיגל קוגוט: אתה עושה כאן דבר רטרואקטיבי שבדיעבד משנה זכויות.
עו"ד ארנן גבריאלי: זה לא יפגע באף אחד אבל זה יכול להועיל למישהו.
עו"ד סיגל קוגוט: אם אתה קובע שתחילתו של חוק זה ב-1 בינואר 2000, אתה לוקח שנתיים שהיו בהן כל מיני עניינים – אני לא יודעת אם היו – וכך אתה משנה את הזכויות בדיעבד.
עו"ד סיגל קוגוט: אם אתה רוצה להועיל אתה יכול להגיד שתחולתו של חוק זה גם על בקשות שהוגשו לפני תחילתו, ובלבד שלא נרשם על שם מישהו אחר.
עו"ד סיגל קוגוט: כך אתה לא פוגע בקנין של מישהו אחר למרות שמישהו ניצל לרעה את הדין הישראלי.
עו"ד ארנן גבריאלי: הטריפס מחייב אותנו ל-1 בינואר 2000.
עו"ד ארנן גבריאלי: לא צריך לשכוח שזה היה הדין גם לפני התיקון.
עו"ד ארנן גבריאלי: היתה אמנת פריס אבל לא היתה מגבלה שהוא יהיה אזרח או תושב של המדינה שבה הוא הגיש את הבקשה.
עו"ד ארנן גבריאלי: אם כותבים שהחוק יחול רטרואקטיבית מה-1 בינואר 2000, אנחנו משאירים את הדין הקיים ומבטלים את התיקון שהוכנס כאן בטעות.
עו"ד ארנן גבריאלי: לדעתי, לא פוגעים בזכויות של אף אחד.
עו"ד ארנן גבריאלי: להיפך, יכול לקרות שלמישהו לא נותנים את הפטנט בגלל התקלה הזאת.
עו"ד סיגל קוגוט: ואם כבר נתנו לו את הפטנט?
עו"ד ארנן גבריאלי: לא קרה כלום.
עו"ד ארנן גבריאלי: נניח שאזרח הגיש בקשה בצרפת ואחר-כך הוא בא לישראל להגיש בקשה.
עו"ד ארנן גבריאלי: אז אומר לו פה רשם הפטנטים: אתה לא אזרח או תושב צרפתי ולכן אתה לא יכול להסתמך על זכות הקדימה.
עו"ד ארנן גבריאלי: היום אנחנו באים לתקן את זה.
עו"ד סיגל קוגוט: אם רשמו את הפטנט על שם מישהו אחר?
עו"ד ארנן גבריאלי: אז אין ספק שדחו אותו שלא כדין ובניגוד להוראות אמנת פריס והסכם הטריפס.
עו"ד סיגל קוגוט: נכון, אבל זה לא בניגוד לדין הישראלי.
אופיר פינס-פז: לא נלך לחקיקה רטרואקטיבית.
עו"ד סיגל קוגוט: אפשר להגיד שזה יחול על בקשות שהוגשו טרם תחילתו של חוק זה, ובלבד שלא נרשם על שם מישהו אחר.
אופיר פינס-פז: אם נעשה את זה רטרואקטיבית, אנשים יגישו משפטים ויגידו: נתת את הפטנט למישהו אחר, אז נצטרך לקחת את הפטנט ממישהו אחר ולתת אותו לאיש הזה, והכול בחקיקה רטרואקטיבית.
עו"ד ארנן גבריאלי: למי שהגיע לו כדין.
אופיר פינס-פז: את זה יקבע בית-המשפט.
אופיר פינס-פז: פה אתה אומר לי כמחוקק: תהיה צד במשפט.
עו"ד ארנן גבריאלי: למיטב ידיעתנו אין אף מקרה כזה.
אופיר פינס-פז: בתקופה שאני מכהן כאן כיושב-ראש אני לא זוכר שקיבלנו החלטה רטרואקטיבית באופן כל כך בוטה כשהמועד הוא ינואר 2000 בזמן שאנחנו במאי 2002.
אופיר פינס-פז: יכול להיות שדורית זוכרת.
אופיר פינס-פז: היו משמעויות רטרואקטיביות לחקיקה שלנו אבל לא באופן כל כך בוטה.
מיכל חכמי: לא סביר שהיה אפילו מקרה אחד.
עו"ד אלן זיסבלט: נוכל לקבל את ההצעה של גב' קוגוט שזה חל מה-1 בינואר 2000 אבל זה לא גורע מזכויות שנרשמו.
עו"ד ארנן גבריאלי: לאור הפסיקה הישראלית שאומרת שחקיקה ישראלית באה לתת תוקף בדין הפנימי לאמנות בינלאומיות, צריך לפרש אותה לפי האמנות הבינלאומיות.
אופיר פינס-פז: לצערי יש הרבה אמנות בינלאומיות שישראל חתמה והממשלה אישררה אותן אבל החוקים הקשורים בהן לא עברו.
עו"ד ארנן גבריאלי: צריך לזכור שהסכם הטריפס היא האמנה הבינלאומית היחידה שיש לה שיניים וסנקציות.
אופיר פינס-פז: הנוסח יהיה: התחילה של החוק תהיה עם כניסתו של החוק לתוקף.
אופיר פינס-פז: התחולה תהיה גם לגבי בקשות שהוגשו מינואר 2000.
אופיר פינס-פז: אני מאשר את הצעת חוק לתיקון דיני הקנין הרוחני (תיקוני חקיקה), התש"ס-2000, לקריאה שניה ושלישית.
אופיר פינס-פז: צו חתימה אלקטרונית (קביעת תוספות לחוק), התשס"ב-2002
אופיר פינס-פז: אנחנו עוברים לצו חתימה אלקטרונית (קביעת תוספות לחוק), התשס"ב-2002.
עו"ד סיגל קוגוט: צו החתימה האלקטרונית אושר בוועדה אבל היו הערות של כל מיני גופים שהתבקשנו לברר אותן וצריך לאשר אותו סופית בנוסח הבא.
עו"ד סיגל קוגוט: לגבי הערת אזהרה, היום אין דרישת חתימה ולכן הצו לא רלוונטי.
עו"ד סיגל קוגוט: לגבי כרטיסי חיוב, אכן הוכנסה הוראה שזה יפוג בעוד תשעה חודשים.
עו"ד סיגל קוגוט: הסעיף של כללי הבנקאות נותר בעינו.
עו"ד סיגל קוגוט: המונח בפקודת החברות היום הוא "שטרי מניה למחזיק כתב זה" ולא "כתב מניה".
עו"ד סיגל קוגוט: את הסכם העברת המניה לא צריך להכניס לתוספת מאחר שאין סכנה שהעתקים רבים שלו יפגעו במישהו בגלל התוכן.
עו"ד סיגל קוגוט: תיקנו טעות סופר בסעיף קטן (7), ההפניה היתה לא נכונה לכן התקנה הנכונה היא 272.
אופיר פינס-פז: אני מאשר את ההודעה הזאת.
אופיר פינס-פז: על סדר-יומנו: הצעת חוק זכויות מבצעים ומשדרים (תיקון – החמרה בענישה), התש"ס-2000, והצעת חוק פקודת סימני מסחר [נוסח חדש](תיקון – החמרה בענישה), התש"ס-2000, שתיהן הצעות חוק של חבר-הכנסת נחום לנגנטל.
אופיר פינס-פז: אני מודיע שהוספנו לכך גם הצעות לסדר-היום שהועברו לוועדה בענין הפרת זכויות יוצרים וזיופי מוצרים, של חברי-הכנסת נחום לנגנטל, יהודית נאות ויאיר פרץ.
אופיר פינס-פז: לפני שאני פותח את הנושא אני חושב שהוועדה הזאת לא יכולה לעבור לסדר-היום על פרשת איצ'ה יעקב (יצה), שזוכה היום בסעיף המרכזי שאומר: מי שמסר ידיעה סודית שאינו מוסמך לכך והתכוון לפגוע בבטחון המדינה.
אופיר פינס-פז: כפי שאמרתי הוא זוכה בסעיף הזה.
אופיר פינס-פז: הסעיף שבו הוא הורשע: מי שמסר ידיעה סודית שאינו מוסמך לכך.
אופיר פינס-פז: הוועדה הזאת תיקנה את חוק העונשין לפי הצעה של חבר-הכנסת איתן ועשינו בו שינויים, אם כי הם לא ממש רלוונטיים להאשמות אלא לנושאים של חזקה והעברת נטל ההוכחה.
אופיר פינס-פז: למרות שעשינו מעט סדר בסעיף הזה אני קורא למשרד המשפטים לעצב אותו מחדש בצורה יותר שיטתית ומסודרת.
אופיר פינס-פז: אני מוכרח לומר שמלכתחילה הוועדה הזאת הביעה פליאה על כך שהתביעה הכללית הלכה מלכתחילה על סעיף ההאשמה של ריגול חמור.
אופיר פינס-פז: לא הובאו בפנינו כל החומר והמימצאים אבל היה ברור לגמרי שיצה לא העביר שום דבר במתכוון לגורמי אויב.
אופיר פינס-פז: יכול להיות שהוא רצה לפרסם דברים שהיה ראוי שלא יפורסמו, יכול להיות שהוא רצה להוציא ספר לאור שבסופו של דבר לא יצא לאור על בסיס נתונים שלא היו צריכים לצאת לאור.
אופיר פינס-פז: אבל בין זה ובין הפיכתו של האיש כחשוד בריגול נגד מדינת ישראל יש מרחק רב.
אופיר פינס-פז: אני מברך אותו על זיכויו.
אופיר פינס-פז: בלי ספק נגרם לאיש נזק ציבורי בלתי ניתן לתיקון, שלא לדבר על סבל עצום, הוא לא ילד בן 20, הוא אדם מבוגר ששנים רבות תרם למדינה.
אופיר פינס-פז: אין לי אתו שום היכרות אישית אבל אני חושב שכל הפרוצדורה היתה מוגזמת, אני כבר לא מדבר על דברים שנמסרו כאשר הוא נעצר בתחילה כאילו נעצר המרגל הכי קשה נגד ישראל.
אופיר פינס-פז: אני לא מצטט במדויק אבל הרושם שנטעו בציבור הוא שנתפס אדם ששיתף פעולה עם האויב וריגל נגד מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: לא דובים ולא יער.
אופיר פינס-פז: לנו זה היה ברור גם לפני פסק הדין.
אופיר פינס-פז: במצבים מן הסוג הזה צריכים לנהוג משנה זהירות כי מדברים בגורלות של אנשים.
אופיר פינס-פז: חבל שהיינו עדים להתנהלות מאוד מביכה בפרשה הזאת.
אופיר פינס-פז: היתה הרשעה וצריך להיות גזר דין לכן אני לא רוצה להוסיף מעבר לכך.
אופיר פינס-פז: אנחנו שמחים שלפחות הכתם שהוטל עליו כאילו הוא ריגל לטובת האויב נמחק והאיש זוכה.
אופיר פינס-פז: צריך ללמוד מהענין הזה לגבי ההתנהלות העתידית בדברים מן הסוג הזה.
אופיר פינס-פז: אני לא רוצה להקל ראש בשום דבר שקשור לגילוי סודות גם שלא במתכוון ולא למטרות רעות, צריכים להיות מאוד זהירים בזה.
אופיר פינס-פז: בסעיף הזה הוא כן הורשע ובית-המשפט יאמר עוד את דברו.
נחום לנגנטל: אתה צודק בענין הזה במאה אחוזים.
נחום לנגנטל: ועדת החוקה צריכה לבדוק באיזו שהיא צורה את התהליך של דרך החקירה ודרך ההעמדה לדין עם כל הנוגעים בדבר.
נחום לנגנטל: אני לא רוצה להגיד בצורה קיצונית שמישהו צריך לתת את הדין אבל לא יכול להיות שבפרשה הזאת רק צד אחד יתן את הדין הציבורי, האנושי, על כל ההיסטוריה שלו והצד האחר רק הפסיד במשפט.
אופיר פינס-פז: אחרי שהמשפט יסתיים, לא כרגע, אני מתכוון ליזום בוועדת החוקה דיון ולקרוא למי שעסק בענין הזה – גם לתביעה הכללית וגם למשרד הבטחון – כדי לברר את ההתנהלות הזאת.
אופיר פינס-פז: היתה כלפיו התייחסות מאוד קשה עם דרישות קפדניות.
אופיר פינס-פז: זה גם עלה לו הון תועפות כי הוא היה במעצר ייחודי בבית-מלון על חשבונו, כולל השומרים.
אופיר פינס-פז: זה היה מאוד מרחיק לכת ועל-פי פסק הדין כנראה לא נדרש.
אופיר פינס-פז: הלכו רחוק מדי, מהר מדי וקיצוני מדי וחבל.
עו"ד דליה איש-שלום: אנחנו לא ידענו שהענין הזה יעלה על סדר-היום ואין פה נציג של הפרקליטות שיוכל להגיב על הדברים.
עו"ד דליה איש-שלום: אנחנו מרגישים לא נוח שאין פה מי שיענה.
עו"ד טנה שפניץ: במיוחד שזה ענין אינדיבידואלי ולא נורמטיבי מבחינת הוועדה.
אופיר פינס-פז: אני מקבל את ההערות שלכן, הן במקומן.
אופיר פינס-פז: לא ידעתי שזה על סדר-היום של בית-המשפט למרות שאתמול היתה איזו אמירה על כך.
אופיר פינס-פז: משום שהוועדה עסקה בחוק הזה במהלך המשפט ובגלל שנשמעו פה הערות מלא מעט חברי כנסת תוך כדי המשפט שלא נתנו להן ביטוי, אני חושב שהדברים האלה לא יכולים לעבור ללא תגובה.
אופיר פינס-פז: זכות התשובה נתונה למשרד המשפטים ולגורמים שעוסקים בנושא ואנחנו נזמין אותם ונקיים דיון לאחר שיהיה גזר דין מתוך פנים צופות קדימה כדי לא להגיע להתנהלות מסוג כזה במקרים עתידיים.
אופיר פינס-פז: החוק כפי שהוא היה מלכתחילה היה דרקוני ומרחיק לכת, תיקנו בו תיקונים מסוימים וחשובים אבל לא מספיקים.
אופיר פינס-פז: שוב אני פונה אל משרד המשפטים למחלקת החקיקה בבקשה שתעשו בחינה מחודשת – אמרתם לנו את זה – של כל הסעיפים האלה בחוק העונשין כדי לייצר מצב חקיקתי שנותן מענה למציאות הלא פשוטה הזאת מבחינתה של מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: אגב חלק מההתנהלות קשור לכך שהסעיפים בחוק הם בעייתיים וכתוצאה מזה יכול להיות שכתבי האישום היו בעייתיים.
אופיר פינס-פז: עם זה אני חושב שמלכתחילה אפשר היה להתנהל אחרת בסוגיה הזאת.
אופיר פינס-פז: כאמור, נקיים על זה דיון נפרד בוועדה לאחר גזר הדין.
אופיר פינס-פז: אנחנו גם נקיים דיון בוועדה לגבי בית הדין הפלילי הבינלאומי שעומד להיכנס לעבודה ב-1 ביולי.
אופיר פינס-פז: אנחנו רוצים לבחון את ההשלכות של הענין מבחינתה של מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: הדיון הזה יתקיים בתוך שבועיים-שלושה עם היועץ המשפטי לממשלה, הפצ"ר והגורמים המעורבים בכך כדי שלפחות אנחנו נדע מה המשמעויות של הענין הזה לגבי המדינה ואזרחיה.
אופיר פינס-פז: אנחנו עובדים להצעות החוק.
אופיר פינס-פז: אני מציע לשלב את הצעות החוק, אין סיבה לדון בהן בנפרד, הן עוסקות פחות או יותר במוטיבים דומים של החמרה בענישה בנושאים שהיום מופקרים.
נחום לנגנטל: הצעה אחת היא על זכויות מבצעים ומשדרים וההצעה השניה היא על פקודת סימני מסחר.
אופיר פינס-פז: אנחנו עושים את זה לא פעם.
עו"ד סיגל קוגוט: הם יובאו ביחד, יידונו ביחד ויוצבעו ביחד במליאה.
אופיר פינס-פז: אני מאחד את שתי הצעות החוק כדי שהן תבואנה לקריאה ראשונה בצוותא.
אופיר פינס-פז: הצבעה ההצעה לאחד את הצעות החוק נתקבלה
אופיר פינס-פז: אישרנו את איחודן של הצעות החוק.
אופיר פינס-פז: בבקשה, חבר-הכנסת נחום לנגנטל.
נחום לנגנטל: קודם כל אני מודה לך ולוועדה שמצאתם לנכון לדון בהצעות החוק.
אופיר פינס-פז: אני מתנצל שהדיון הזה התעכב משום שבקריאה הטרומית מציע החוק התחייב שהוא יקדם את ההצעות בעצה אחת עם הממשלה.
אופיר פינס-פז: אני יושב פה גם מטעם הקואליציה ואני פועל פה בוועדה על-פי הכללים הנהוגים.
אופיר פינס-פז: לכן ביקשתי ממציע החוק לתאם את ההצעות עם משרד המשפטים ולצערי התיאום לקח זמן.
אופיר פינס-פז: אם נסכם היום את הדיון נוכל לרוץ עם זה לקריאה שניה ושלישית.
אופיר פינס-פז: אני מפנה תשומת לבכם לכך שעל השולחן מונחים נוסחים חדשים של משרד המשפטים ואני מבקש שתעיינו בהם כי הם יהיו הבסיס לדיון.
אופיר פינס-פז: הם יותר רחבים ויש בהם הפרדה בין מעשה פשע שנעשה באופן מסחרי בכוונת מכוון במטרה לעשות בכך שימוש ולהפוך זאת לפרנסה, לבין מעשה שהוא לשימוש פרטי.
נחום לנגנטל: זה בהנחה שאנשי משרד המשפטים יעזרו לי בפרסום ואכיר להם טובה על כך.
נחום לנגנטל: ההצעה הזאת הוגשה לפני שנתיים בעקבות שבוע הזמר העברי שחל לפני שנתיים שעשינו אותו אז בפעם הראשונה.
נחום לנגנטל: בין שאר הדברים שעמדו אז לנגד עינינו במרקם גדול שצריך לעסוק בנושא של הפרת זכויות יוצרים למדנו שלמדינה הזאת צריך לקרוא: מדינה של דיסק אחד, אחד קונה את הדיסק, משכפל את זה בכמה מיליוני עותקים ומשחרר את זה לכולם, וכל אותם אנשים שעמלו, פעלו, יצרו והשקיעו ממיטב כספם ומרצם אין להם תמלוגים מהחברות.
נחום לנגנטל: כתוצאה מזה יש פעולת דומינו והחברות כבר לא רוצות לעשות הפקות יקרות ליוצרים, היוצרים מתקשים לתת את זה לאמנים וכך הענף כולו לוקה בבעיות חמורות.
נחום לנגנטל: זה בקשר ליוצרים.
נחום לנגנטל: במקביל היה אותו הדבר גם בפקודת סימני המסחר לגבי ייבוא מותגים דרך ג'ינסים, מוצרי הלבשה והנעלה ומוצרים נוספים שמיובאים למדינת ישראל.
נחום לנגנטל: היבואנים משלמים כסף רב על הזכות להיות יבואנים בלעדיים או מקבילים של אותו המוצר כשהסחורה עצמה עולה להם הרבה מאוד כסף כי זו סחורה מקורית.
נחום לנגנטל: בין שאר הפעולות העברתי שתי הצעות חוק בקריאה טרומית.
נחום לנגנטל: ההצעה הזאת עברה ביום הראשון לכהונתו של השר מאיר שטרית כשר המשפטים.
נחום לנגנטל: זה היה חלק מפעילות במסגרת היותי יושב-ראש ועדת המשנה לענייני תעשייה מסחר והייטק בוועדת הכספים ובסיומה העלינו כמה חוקים, ביניהם שתי הצעות החוק הללו ואז התחייבתי לתאם את כל פעולותי עם הממשלה.
נחום לנגנטל: התחייבנו אז על שישה חודשים וזה לקח קצת יותר.
נחום לנגנטל: לפני כארבעה-חמישה חודשים הודיע לי שר המשפטים כי מאחר שהם לא הגישו הצעה הוא מציע שנתקדם בהצעות שלנו כי זה דבר ערכי שצריך להתקדם בו.
נחום לנגנטל: דא עקא, במשך ארבעת החודשים הללו כבר קיבלנו את ההצעה ממשרד המשפטים שיותר מרחיבה ועל פניו אין לי התנגדות לגביה.
נחום לנגנטל: היא משפרת מאוד את המצב הקיים אבל זה צריך להידון עם בא כוחם של היוצרים ונמצאים פה גם נציגים של הערוץ הראשון, גלי צה"ל, הטלוויזיה.
נחום לנגנטל: אחרי שהם יעירו את הערותיהם ובהנחה שהם יסכימו וההצעה תיראה להם, אפשר להתלכד סביב הצעותי והצעותיו של משרד המשפטים.
נחום לנגנטל: אני מבקש מהוועדה לאשר את החוקים ולהעלותם לקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: בבקשה, נציגת משרד המשפטים.
עו"ד טנה שפניץ: באופן כללי עשינו פעילות הרבה יותר כוללת מבחינת הנושאים הפליליים והגשנו הצעת חוק ממשלתית בנושא של זכויות יוצרים.
עו"ד טנה שפניץ: היא הונחה עוד לפני הפגרה והיא צריכה לעבור קריאה ראשונה בשבוע הבא.
עו"ד טנה שפניץ: הדברים שלובים ולכן זה תואם עכשיו הצעה ממשלתית בנושא של זכויות יוצרים.
אופיר פינס-פז: אני מניח שבקריאה השניה והשלישית נדון בשתי ההצעות יחד.
עו"ד טנה שפניץ: אפשר.
קולט אביטל: גם אני הגשתי הצעת חוק אבל היא תקועה אי-שם בגלל הצעת החוק הממשלתית בענין זכויות מבצעים.
קולט אביטל: הייתי רוצה לדעת מה קורה עם זה.
קולט אביטל: מזה כמה חודשים אני מנסה לקיים דיון עם משרד המשפטים ואני לא מצליחה.
עו"ד טנה שפניץ: נפגשו אתך והסבירו את הבעייתיות.
קולט אביטל: נפגשתי אתכם והובטח לי שתוך חודש אשמע מכם.
קולט אביטל: בינתיים עברו כמה חודשים.
קולט אביטל: האם גם הנושא שלי כלול באותה הצעת חוק?
אופיר פינס-פז: בהנחה שההצעה שלכם עוברת בקריאה ראשונה ומגיעה אלינו לקריאה שניה ושלישית, יש מניעה מבחינת
אופיר פינס-פז: כם שנקיים דיון משולב בהצעות של חבר-הכנסת לנגנטל ובהצעה של חברת-הכנסת אביטל?
עו"ד טנה שפניץ: כן, אלה הצעות שונות לגמרי.
עו"ד טנה שפניץ: ההצעה של חברת-הכנסת אביטל מעלה סוגיות שונות, היא לא פשוטה ויש לנו הרבה מה להגיד עליה.
עו"ד טנה שפניץ: השקענו עכשיו את מירב המאמצים בקטע הפלילי ואני מציעה לקדם אותו.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להבהיר לחבריי ממשרד המשפטים: אני מבין שיש בעיות, אני נותן לכם זמן לטפל בבעיות ועד אז תסכמו את הדברים עם חברת-הכנסת אביטל.
אופיר פינס-פז: אם לא תמצאו את הזמן וחברת-הכנסת אביטל לא תקבל תשובות ברורות להצעת החוק שלה, למה אתם מסכימים ולמה אינכם מסכימים – יכול להיות שהיא מסכימה עם מה שאתם לא מסכימים עליו והיא תבין את המניעים שלכם – הרי אביא את הצעת החוק שלה לדיון עם ההצעות שלכם לקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: ההצעה שלה כבר עברה בקריאה טרומית.
אופיר פינס-פז: יש גבול כמה זמן מושכים ענין מבחינת חברי הכנסת.
אופיר פינס-פז: אני בעד עבודה מתואמת ומשותפת וחברת-הכנסת אביטל התחייבה לתאם אתכם את המשך החקיקה, אז תתאמו.
אופיר פינס-פז: אני מבקש לקיים את הישיבה הזאת באופן קונסטרוקטיבי ולראות איפה יש מכנה משותף שאפשר יהיה לעבוד אתו.
אופיר פינס-פז: בבקשה, מר עמית אשכנזי.
עו"ד עמית אשכנזי: אנחנו מכבדים את ההנחיה של יושב-ראש הוועדה.
עו"ד עמית אשכנזי: אני רוצה לחדד את הדיון.
עו"ד עמית אשכנזי: המוקד של שתי הצעות החוק הפרטיות של חבר-הכנסת לנגנטל הוא בהיבטים הפליליים של הפרה של זכויות קנין רוחני, ובהמשך של זכויות מבצעים ומשדרים וסימני מסחר.
עו"ד עמית אשכנזי: עולם הקנין הרוחני מקנה לאנשים שזכאים להגנה על-פי החקיקה הזאת זכויות אזרחיות חזקות מהסוג של זכות קנין וזכויות שמאפשרות למנוע מעשים מסוימים.
עו"ד עמית אשכנזי: התפיסה בעולם היא שלא מתערבים באמצעות סנקציות פליליות כמעטפת נוספת על ההגנה של זכויות הקנין הרוחניות האזרחיות, החזקות מאוד מלכתחילה, אלא במקרים שבהם אנחנו עדים להם לצערנו במדינה כמו תופעות חמורות של פירטיות לצורכי מסחר.
עו"ד עמית אשכנזי: הדבר הזה גם מצא ביטוי באמנה הבינלאומית הכי חשובה כיום, הטריפס.
עו"ד עמית אשכנזי: נקודה נוספת שהזכירה גב' שפניץ.
עו"ד עמית אשכנזי: הצעת החוק הממשלתית שפורסמה ב-11 במארס עוסקת בהחמרה משמעותית ובהרחבה של הסנקציות הפליליות על פגיעה בזכויות יוצרים.
עו"ד עמית אשכנזי: דיני זכויות היוצרים הם שמגינים נגד ההפרות של פגיעות מתופעות של פירטיות.
עו"ד עמית אשכנזי: כלומר, זכויות היוצרים מגינות היום גם על היוצרים בשר ודם וגם על מפיקי תקליטים, מפיקי סרטים וכל בעלי הזכויות האלה.
עו"ד עמית אשכנזי: כשמדברים על פירטיות העבירה היא לא במאטריה המובהקת של חוק זכויות מבצעים.
עו"ד עמית אשכנזי: נאמנים לעקרון שדיברנו עליו, שבא לביטוי גם בהצעת החוק הממשלתית לגבי זכויות יוצרים שלא כל דבר שהוא הפרה אזרחית מגינים עליו באמצעות סנקציה פלילית, על כך בנויה ההצעה הזאת.
עו"ד עמית אשכנזי: אני אומר בסוגריים שהתיקונים שמציעה חברת-הכנסת אביטל נוגעים במפורש להיבטים האזרחיים של הזכות, כלומר, ליחסים בעולם האזרחי ולא בעולם הפלילי.
עו"ד עמית אשכנזי: ההגנה המרכזית שניתנת למבצע גם בחוק שלנו, גם באמנות הבינלאומיות וגם באמנת טריפס שבה אנחנו חברים, היא הזכות למנוע הקלטה ראשונה של הביצוע החי שלו.
עו"ד עמית אשכנזי: ההתפתחות ההיסטורית נבעה מהתפתחות אמצעי ההקלטה המודרניים.
עו"ד עמית אשכנזי: פעם, בתחילת המאה, מבצע היה בא ומופיע, נותן את הביצוע שלו, ואם הוא לא קיבל תשלום על הביצוע הוא לא היה מופיע בפעם הבאה.
עו"ד עמית אשכנזי: ברגע שבאותו אירוע ספציפי ניתן להקליט את הביצוע שלו נוצר מצב שבו הוא גם מתחרה עם ביצועים עתידיים כמו למשל במקום לשים תזמורת אתה שם את זה מתקליט ואתה כבר לא צריך ביצוע חי.
עו"ד עמית אשכנזי: בנוסף, לביצוע יש ערך כלכלי.
עו"ד עמית אשכנזי: ה"בוטלגים" המפורסמים של בוב דילן של שנות השישים.
עו"ד עמית אשכנזי: "בוטלג" זה מושג שמלווה אותנו בזווית הפלילית, מדובר בתביעה על ביצוע לא חוקי.
עו"ד עמית אשכנזי: מבחינתנו זה האקדח הטעון.
עו"ד עמית אשכנזי: השימוש בביצוע של המבצע ללא הסכמתו מתחיל להסתובב בעולם, אפשר להקליט אותו, אפשר להפיץ אותו ולעשות בו שימושים מסחריים.
עו"ד עמית אשכנזי: זו פגיעה קשה בזכויות המבצע.
עו"ד עמית אשכנזי: בהתאם למגמה שהינחה חבר-הכנסת לנגנטל אנחנו מחמירים את העונש על ביצוע לצורכי מסחר מחצי שנה שנקבע היום בחוק לשלוש שנים, לרבות הקנסות הגבוהים שנקבעו.
עו"ד עמית אשכנזי: זה מקביל לעבירות בהצעה הממשלתית על זכויות יוצרים.
עו"ד עמית אשכנזי: במקרה של זכויות המבצע אנחנו מוסיפים גם את הנושא של הפצה לצורכי מסחר של אותו חפץ מפר ופוגעני, הפרה שנעשתה ללא הסכמה.
עו"ד עמית אשכנזי: זה לגבי המבצע.
עו"ד עמית אשכנזי: לגבי המשדר אנחנו מקנים הגנה מקבילה לגבי תביעה של שידור שנעשתה ללא הסכמה של המשדר.
עו"ד עמית אשכנזי: ההגנה הזאת מקבילה להגנה של המבצע.
עו"ד עמית אשכנזי: במקרה שבו מישהו הקליט שידור ללא הסכמה של המשדר – לפי זכות אזרחית שקיימת היום למשדר בחוק זכויות מבצעים ומשדרים – אנחנו קובעים סנקציה פלילית כמו לגבי מבצע על מי שהקליט ללא הסכמה של המשדר, או מפיץ דבר כזה לצורכי מסחר.
עו"ד עמית אשכנזי: בנוסף, יש הוראות חשובות בהצעה הזאת שהן מקבילות להצעה הממשלתית במקרים של הפרה שנעשית על-ידי חברה.
עו"ד עמית אשכנזי: יש אחריות שחוזרת בחזרה למנהלים בסעיפים מסוימים וזה חידוד של הענין לעומת מה שקיים היום בחוק זכויות מבצעים.
עו"ד עמית אשכנזי: יש גם כפל קנס במקרה שהעבירה נעשית על-ידי תאגיד.
עו"ד עמית אשכנזי: זאת כדי להשוות ולהשלים את ההרתעה הפלילית להרתעה הפלילית שיש בהצעה הממשלתית בחוק זכויות יוצרים.
עו"ד עמית אשכנזי: אנחנו מקווים שזה ישפר את המצב.
אופיר פינס-פז: מר פולינר, בבקשה תציג את פקודת סימני מסחר.
עו"ד הווארד פולינר: אנחנו מתעסקים רק בהיבט הפלילי של סימני מסחר.
עו"ד הווארד פולינר: הדברים העיקריים מתייחסים להחמרה בענישה משנה אחת עד שלוש שנים, פלוס קנס גבוה יותר, אחריות על מנהלים בחברה וכפל קנס בתאגיד.
עו"ד הווארד פולינר: עם זאת אנחנו מגדירים יותר את יסודות העבירה ובמקום לכתוב בחוק הנוכחי את המשתמש, אנחנו מגדירים את יסוד העבירה של "מסמן לשם מסחר" ו"מייבא לשם מסחר".
אופיר פינס-פז: כל המונחים הסטריליים האלה נוגעים לתופעה של המוצרים המזויפים.
אופיר פינס-פז: זה כולל שעונים?
עו"ד הווארד פולינר: כל דבר.
עו"ד הווארד פולינר: בתכל'ס, המטרה היא לתפוס את הזיופים בשוק.
עו"ד הווארד פולינר: החוק גם מגדיר את הכוונה להונות לא בהכרח את הקונה הישיר אלא גם קונים לא ישירים.
אופיר פינס-פז: מה המצב היום בחוק?
אופיר פינס-פז: אם אדם נתפס כשהוא מכר שעונים מזויפים ב-5 דולר מה מצבו?
עו"ד הווארד פולינר: במקרה של זיוף אפשר להרשיע אותו והעונש הוא עד שנה מאסר.
אופיר פינס-פז: מה תפקידך?
רפ"ק אהרון גרונדמן: אני ראש המערך המשטרתי שעוסק בקנין רוחני.
רפ"ק אהרון גרונדמן: לפני שנתיים המשטרה הקצתה 27 תקנים לטובת האכיפה הפלילית בענין זה כשיש יחידה ארצית אחת שאני עומד בראשה.
רפ"ק אהרון גרונדמן: יש ארבעה צוותים במחוזות תל-אביב, מרכז, צפון ודרום, שמונים בין שלושה לחמישה אנשים ואני מנחה אותם מקצועית.
רפ"ק אהרון גרונדמן: זה כולל את הטיפול שלנו במודיעין.