GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רפ"ק אהרון גרונדמן: אנחנו מטפלים ברמה הארצית בפרשיות שחוצות מחוזות ובפרשיות מוכרות והצוותים אמורים למצוא את האיזון הנכון בין רמת הטיפול בנקודות המכירה לבין טיפול במפיצים, יצרנים ויבואנים.
רפ"ק אהרון גרונדמן: אנחנו עוסקים בקשת רחבה של עבירות קנין רוחני – גם בסימני מסחר וגם בזכויות יוצרים.
אופיר פינס-פז: מה העליתם בחכתכם?
אופיר פינס-פז: כמה אנשים תפסתם, כמה כתבי אישום הוגשו, כמה אנשים הורשעו ומה יצא מזה?
אופיר פינס-פז: יש לך נתונים?
רפ"ק אהרון גרונדמן: לא נתבקשתי להביא לכאן נתונים.
רפ"ק אהרון גרונדמן: מזכרוני אני יכול להגיד שמשנת 2001, כשהמערך התחיל לעמוד על רגליו, עד היום הוגשו כתבי אישום ב-170 תיקים, זו התקדמות משמעותית.
פקד אפרת חושן: לגבי הרשעות, 80 אנשים כבר נדונו.
פקד אפרת חושן: אנחנו מדווחים באופן שוטף לוועדת שרים, לגב' שפניץ ולשר המשפטים.
פקד אפרת חושן: הקצב הוא של מערכת המשפט, זה לא קשור לעבודת המשטרה.
עו"ד טנה שפניץ: יש לנו דו"ח מפורט על האכיפה בקנין הרוחני מהמשטרה, המכס ומס הכנסה.
עו"ד טנה שפניץ: אם זה מעניין את הוועדה נמציא לכם את הנתונים.
אופיר פינס-פז: בוודאי שזה מעניין אותנו.
אופיר פינס-פז: למה הוועדה נדרשת להצעת החוק?
אופיר פינס-פז: הרי אם היינו יודעים שאנשים נתפסים ומטופלים כהלכה לא היינו צריכים את החוק של לנגנטל.
אופיר פינס-פז: התחושה היא שאפשר לזייף פה חופשי-חופשי, לשכפל ולהעתיק ולעשות מזה כסף.
אופיר פינס-פז: אתה לא צריך להיות זמר גדול, מספיק שיש לך את הקול שלו ואז לזמר אין מה לאכול ומי שמשכפל ומעתיק נהיה מיליונר.
אופיר פינס-פז: אז לא צריך לשמוע דיווח?
אופיר פינס-פז: אולי תגידו לי שהכול נהדר ובכלל לא צריך את החוק.
אופיר פינס-פז: אני יכול להתרשם כאילו אתם והמערכות עובדים כל כך טוב שלא צריך את החוק של לנגנטל.
נחום לנגנטל: אין ספק שמשנת 2000 המצב השתפר מאוד.
רפ"ק אהרון גרונדמן: נדרשת החמרה בענישה כי הענישה כפי שהיא מופיעה בחוק היא רף המכסימום.
רפ"ק אהרון גרונדמן: הלוואי שהיינו מגרדים את סף המינימום בכל מיני תיקים.
רפ"ק אהרון גרונדמן: אני יכול לציין שלושה תיקים שבמהלך השנה וחצי האחרונות נסתיימו במאסר בפועל של למעלה משנה ולא בעבודות שירות.
רפ"ק אהרון גרונדמן: במקרים אלה זו לא היתה הרשעה ראשונה אלא על בסיס של מאסר על תנאי שהופעל בהרשעה קודמת ובמקרה אחד הופעל אפילו מאסר על תנאי בעבירות רכוש.
רפ"ק אהרון גרונדמן: אפרת חושן תציג פה נתונים על הענישה הממוצעת.
רפ"ק אהרון גרונדמן: לפני שלושה חודשים נתנו הרצאה גם לפני שופטים מחוזיים וגם שופטי שלום.
רפ"ק אהרון גרונדמן: אחר-כך הופיעו בפני חלק מהשופטים תיקים של קנין רוחני אבל גם אחרי התערוכה והמצגת שהצגנו בפניהם לא ראינו שיפור גדול בענישה.
רפ"ק אהרון גרונדמן: צריך לאלץ אותם להעלות את הרף.
אופיר פינס-פז: אם אני מבין אותך נכון, אתה כגורם שאוכף את החוק לא שבע רצון מפסקי הדין ומרמת הענישה.
רפ"ק אהרון גרונדמן: בוודאי.
אופיר פינס-פז: היית מצפה שבמקרים שבהם יש הרשעה, גזר הדין יהיה יותר חמור.
רפ"ק אהרון גרונדמן: גם גזר הדין וגם שהקנס יהיה יותר אפקטיבי ויפגע בכיסו של הנאשם.
פקד אפרת חושן: הייתי רוצה לחדד את הדברים.
אופיר פינס-פז: את התובעת?
פקד אפרת חושן: לא.
פקד אפרת חושן: כתבי האישום מוגשים ברוב חלקי הארץ על-ידי המשטרה, אני יועצת משפטית ומנחה משפטית בכל הסוגיות החדשות שעולות, איך חוקרים, איך מכינים את התיק ואני מלווה את הבעיות.
פקד אפרת חושן: אני משתדלת לאסוף נתונים כדי שתהיה לנו תמונת מצב.
פקד אפרת חושן: לכן אנחנו תומכים בחוק.
פקד אפרת חושן: אני בטוחה שהגופים שנפגעים היום רוצים לראות אכיפה יותר גדולה.
פקד אפרת חושן: מהצד נראה שהמשטרה פותחת המון תיקים ומוגשים הרבה מאוד כתבי אישום.
פקד אפרת חושן: אני חושבת שהבעיה היום היא לא באכיפה אלא ביכולת ההרתעה.
פקד אפרת חושן: אם אותה אכיפה מסתיימת בקול ענות חלושה, בעצם הרענו את מצבנו ורק הוכחנו לאנשים שאפילו משתלם להם לעמוד לדין ועדיין בסוף התהליך יצא להם מזה רווח.
אופיר פינס-פז: ביום רביעי אנחנו דנים בנושא של הקזינו כשסוגרים ופותחים אותו ושוב סוגרים ושוב פותחים אותו.
אופיר פינס-פז: הקנס שם הוא בערך 2,000 שקל?
קריאה: 9,000 שקל.
אופיר פינס-פז: משוגע מי שלא פותח קזינו.
אופיר פינס-פז: מכה אחת על הרולטה זה יותר מאשר כל הקנס, הפתיחה והסגירה.
נחום לנגנטל: בטבריה היה מקרה שבו אחרי הוויה-דולורוזה עד שתפסו אותו ועד שהביאו אותו למשפט הוא קיבל בסוף קנס של 1,000 שקלים.
רפ"ק אהרון גרונדמן: היו מקרים שבהם קנסו ב-500 שקל.
אופיר פינס-פז: אז אני צריך ליזום הצעת חוק?
דורית ואג: בקשר לתיקים שהסתיימו, האם היו הרשעות?
פקד אפרת חושן: לא היו זיכויים.
פקד אפרת חושן: יש תיקים שמסתיימים ללא הרשעה אבל זה לא זיכוי, יש אקט סלחני כלפי הנאשם ולא קוראים לו הרשעה אבל הוא לא זיכוי.
דורית ואג: מה העונש הממוצע?
פקד אפרת חושן: אי-אפשר להצביע על עונש ממוצע.
פקד אפרת חושן: בגזרי הדין האופטימליים שופטים קונסים נאשם בגין עבירה בודדת ראשונה שלו בנושא ב-10,000-20,000 שקל קנס.
פקד אפרת חושן: הממוצע הוא נמוך בהרבה.
פקד אפרת חושן: על עבירה ראשונה בתחום לרוב מקבלים קנס של אלפי שקלים בודדים או סביב 1,000 שקלים ומאסר על תנאי.
פקד אפרת חושן: רק על רצידיבסטים, עבריינים שחוזרים על העבירה שוב ושוב, מוטלים קנסות כבדים יותר או עבודות שירות.
אופיר פינס-פז: מר אילי גורליצקי.
אופיר פינס-פז: מה זה אשכולות?
אילי גורליצקי: אשכולות היא חברה לזכויות מבצעים של אמני ישראל, זה התאגיד היציג בנושא של תמלוגים בקנין רוחני.
אופיר פינס-פז: למה אמ"י לא נמצאים בדיון?
אילי גורליצקי: בנושא הזה אמ"י הוא איגוד מקצועי וכמובן שאנחנו מייצגים גם אותם.
אילי גורליצקי: אנחנו מייצגים את כל האיגודים ובעיקר את רוב האנשים שבכלל לא מאוגדים.
אילי גורליצקי: בזכויות מבצעים אנחנו מייצגים את כולם על-ידי כתבי העברה שבהם מעבירים לנו את הזכויות.
אילי גורליצקי: אנחנו בעד התיקון לחוק בנושא כזה וכל דבר שנותן שיניים לחוק אנחנו בעדו.
אילי גורליצקי: חבריי ידברו רבות איזה נזקים גדולים וכבירים זה עושה ליוצר, למפיק - כי בלי מפיק אין הקלטות ודברים אחרים - וכמובן למבצעים עצמם.
אילי גורליצקי: אבל התיקון הזה הוא הטעיה, הוא לא מספיק.
אילי גורליצקי: אני חוזר עכשיו מכנס חירום על הכשלון והקריסה של ההפקה המקורית בטלוויזיה.
אילי גורליצקי: הייתי עד עכשיו למעשה הפגנתי שמעיד על מצוקה ענקית של אמנים ויוצרים.
אילי גורליצקי: צריך להבין שבשביל ליצור ולבצע יצירות אמנותיות אנחנו זקוקים לסביבה אוהדת, רק בסביבה אוהדת אנחנו יכולים לייצר את מה שאנחנו יודעים לייצר.
אילי גורליצקי: יש לנו הרגשה שבשנתיים האחרונות הסביבה איננה אוהדת.
אילי גורליצקי: אני אומר בצורה בוטה שמשרד המשפטים לא אתנו.
אילי גורליצקי: יש זכויות מבצעים בסיסיות.
אילי גורליצקי: בעוונותי אני לא עורך דין אבל אני יודע בדיוק מה קורה בכל מקום בעולם ואני יודע מה צריך לקרות כאן.
אילי גורליצקי: יש דברים שהם בעליל לא שוויוניים והם קשורים בסעיף 2 ובעיקר בסעיף 3 של החוק.
אילי גורליצקי: לא יעלה על הדעת שדברים כאלה עדיין יכולים להיכתב.
אילי גורליצקי: חברת הכנסת אביטל הגישה תיקון לחוק.
אילי גורליצקי: אחר-כך נפגשנו עם השר, נמסרו לו אינפורמציות שונות, הכול מעומעם ועם עשן.
אילי גורליצקי: עובדה שבמשך שנה וחצי לא היה כלום, שום מענה.
אילי גורליצקי: במדינת ישראל יש גישה לקנין הרוחני שמקומה לא יכירנה במדינת ישראל.
אילי גורליצקי: כאשר היצירה קורסת במדינת ישראל אנחנו צריכים תמיכה ולא דברים שמאפשרים כל מיני פרצות וכאשר מישהו נמצא אתנו במשא-ומתן הוא יוכל לחגוג עלינו.
אילי גורליצקי: יש מה שנקרא גמול קלטות, תיקון חקיקה של שנת 1996.
אילי גורליצקי: היום בשנת 2002 אין כלום.
אילי גורליצקי: אתן לכם דוגמה לסכום שהוצא, 1,200,000 שקל יש לכל הגופים יחד – יוצרים, מפיקים ומבצעים.
אילי גורליצקי: רק "אדמי", שהוא הגוף המקביל לנו בצרפת, מקבל בסביבות 90-100 מיליון שקל בנושא הזה.
אילי גורליצקי: אם צרפת היא פי עשרה מאתנו, באופן יחסי היינו צריכים לקבל 10 מיליון שקלים אבל אנחנו מקבלים בערך 250,000.
אילי גורליצקי: עכשיו יש תופעה חדשה.
אילי גורליצקי: יש לנו הסכמים עם גופים שונים.
אילי גורליצקי: לכל הגופים יש בעיה עם גלי צה"ל.
אילי גורליצקי: בא משרד המשפטים ובאמצע השנה אומר "פוס", זה לא נראה לנו, אנחנו רוצים לדבר על כל הסיפור.
אילי גורליצקי: הם לא משלמים לנו כסף.
אילי גורליצקי: אני מייצג היום את הדעה ואת המעשה ואני מודיע שבנושאים האלה אנחנו יוצאים לרחוב.
אילי גורליצקי: הנושא הראשון נוגע לגלי צה"ל.
אילי גורליצקי: אנחנו הולכים לעשות פעולה כמו לפני 20 שנה שהשבתנו משהו וכתוצאה מזה קיבלנו מה שקיבלנו.
אילי גורליצקי: לא תהיה דרך אחרת.
אילי גורליצקי: אני אומר לכם באחריות מלאה: במשרד המשפטים מנשבות רוחות שלא מתאימות לנו.
אילי גורליצקי: אני יודע שיגידו שזו הצגה ודברים כאלה אבל תדעו שזה נובע ממצוקה אמיתית.
אילי גורליצקי: אנחנו נצא לרחוב כדי שדברים שקשורים לתביעות צודקות ייענו.
אילי גורליצקי: אנחנו נלחמים שנה וחצי – וכלום, אין אפילו דו-שיח עם מי שהגישה את ההצעה.
אילי גורליצקי: אנחנו מברכים על הצעת החוק, זו תחילת הדרך, וככל שנקדים ייטב.
אופיר פינס-פז: אם מישהו רוצה לשנות, להוסיף – אנא.
אופיר פינס-פז: בבקשה, חברת-הכנסת אביטל.
קולט אביטל: אני מדברת על הצעת החוק 2090, סעיף 3(א)(1)(א) שאומר "עושה עותק מפר של ביצוע לשם מסחר בו".
קולט אביטל: החוק מתייחס לכך שהעותק כבר מוכן.
קולט אביטל: העבירה מתחילה עם זה שמטביע.
קולט אביטל: לכן אני מציעה להוסיף בכל הגדרה גם את מי שעושה את ההטבעה.
עו"ד דליה איש-שלום: בסעיף (2), כמה שורות לאחר מכן כתוב: "בסעיף קטן זה 'עותק מפר' – 'טביעה של ביצוע או שעתוק של טביעה של ביצוע'".
עו"ד דליה איש-שלום: זה ענין טכני.
מנחם גרניט: אני מייצג את קול-ישראל.
מנחם גרניט: רציתי לשאול.
מנחם גרניט: אם מדובר על מבצעים ומשדרים, איפה נמצאים המשדרים הפירטיים, כל אותן תחנות פירטיות שפועלות תחת כל עץ רענן ואין פוצה פה ומצפצף.
מנחם גרניט: אני לא מדבר כרגע על ההוראות החוקיות של חוק המוסיקה, הם בוודאי לא משלמים תמלוגים וזכויות יוצרים.
מנחם גרניט: איפה זה עומד?
עו"ד דליה איש-שלום: יש הצעת חוק ממשלתית לנושא הזה אבל זה תחום אחר.
עו"ד דליה איש-שלום: תחנות פירטיות מוסדרות בחוקי התקשורת.
עו"ד דליה איש-שלום: התחנה עצמה היא לא חוקית וזה מישור אחר של עבריינות.
אופיר פינס-פז: למה העבריינות לא יכולה להיות כפולה?
עו"ד דליה איש-שלום: אם יש תחנה פירטית והיא גם מפירה זכויות מבצעים, בוודאי שאפשר להעמיד אותה לדין על שתי העבירות.
אופיר פינס-פז: עשיתם את זה?
עו"ד דליה איש-שלום: אני לא יודעת, אני צריכה לבדוק.
אופיר פינס-פז: בהמשך לשאלה של מנחם גרניט, אם היום ערוץ פירטי יעבור על החוק הזה, אפשר יהיה להעמיד אותו לדין?
אופיר פינס-פז: המשטרה מודעת לזה?
אופיר פינס-פז: היא מתעסקת עם הרדיו הפירטי בעניינים האלה?
רפ"ק אהרון גרונדמן: לא בזיקה לקנין רוחני כי יש פה ענין של פרשנות משפטית.
עו"ד עמית אשכנזי: משדר פירטי מוסדר בחוקים אחרים.
עו"ד עמית אשכנזי: החוק פה מדבר על זכויות אזרחיות של משדרים חוקיים ואומר שחוץ מהזכויות האזרחיות הקיימות, כאשר עושים סדרה של מעשים שקבענו כאן, גם מפירים את הזכויות האזרחיות במישור הפלילי.
עו"ד עמית אשכנזי: נושא של שידורים פירטיים מוסדר בחקיקה אחרת אבל אין ספק שאם משדר פירטי ישדר שידור חי מהופעה של שלמה ארצי, זה יהווה הפרה.
מנחם גרניט: וכשהוא משדר תקליטים של שלמה ארצי זו לא הפרה?
עו"ד עמית אשכנזי: זו לא הנקודה.
עו"ד ארנן גבריאלי: אם תפסיקו את השידור הפירטי בגלל קנין רוחני, כל הכבוד לכם.
אופיר פינס-פז: אני לא יכול לקבל את התשובה הזאת.
אופיר פינס-פז: לא יכול להיות שיש פה מצב שמישהו משדר ברדיו פירטי ולא מעניין אותו לא המבצע, לא המשדר, לא תמלוגים ולא דבר אחר.
אופיר פינס-פז: קודם כל אתה נותן לו יתרון כפול, שנית הוא עבר על החוק.
אופיר פינס-פז: המשטרה אומרת שיש בעיה להגיש כתבי אישום על הקנין הרוחני.
אופיר פינס-פז: אז תדאגו שעכשיו לא תהיה בעיה.
עו"ד עמית אשכנזי: צריך להבין מהי מהות הנורמה.
ענת מאור: הבעיה היא לא חוקית, הבעיה היא הנורמה הפוליטית שלא עוסקים ברדיו הפירטי.
אופיר פינס-פז: אני לא מאמין שהגורמים המשפטיים במשרד המשפטים מונחים על-ידי נורמות פוליטיות.
ענת מאור: ממשלה מסוימת הקימה את ערוץ 7 הפירטי.
אופיר פינס-פז: ראש היחידה הארצית יכול להבין שמחר בבוקר הוא יכול לטפל בזה, או לא?
עו"ד עמית אשכנזי: לא.
אופיר פינס-פז: איך הוא יוכל לטפל בזה עכשיו לפי החוק?
עו"ד עמית אשכנזי: אתה יכול לקבוע עבירה נוספת על מי שהוא משדר פירטי.
אופיר פינס-פז: בבקשה, תכתבו את זה.
אופיר פינס-פז: עמית אשכנזי הודיע לי שכרגע אי-אפשר לטפל בענייני קנין רוחני ברדיו הפירטי.
אופיר פינס-פז: לא כל כך חשוב לי למה.
אופיר פינס-פז: אני עושה עכשיו בוועדה חוק ואני רוצה שזה ייכנס לחוק ומחר הוא יוכל ללכת לרדיו הפירטי ולהגיד לו: אני יכול להעמיד אותך לדין לא רק על זה שאתה פירטי אלא גם על פגיעה בקנין הרוחני.
עו"ד דליה איש-שלום: זה שהוא פירטי לא מוציא אותו מגדר העבירה.
נחום לנגנטל: בגמרא נאמר: קים ליה בדרבא מיניה, כלומר, אם אדם עושה עבירה חמורה מאוד, אני לא מעמיד אותו לדין על העבירה היותר פשוטה.
נחום לנגנטל: אם אדם עובר עבירה חמורה של תחנה פירטית, אני לא אעמיד אותו לדין בעבירה זוטרה כמו קנין רוחני.
נחום לנגנטל: אני מקווה שלא זה הפירוש.
נחום לנגנטל: אם אדם עשה עבירה לא איכפת לי אם הוא פירטי או לא.
נחום לנגנטל: הוא השתמש בזכויות יוצרים שלא כדין – תכה אותו, תקבע לו שלוש שנים בכלא.
נחום לנגנטל: אותי לא מעניין אם הוא ישב בכלא בגלל שהוא תחנה פירטית או בגלל שהוא הפר זכויות יוצרים.
נחום לנגנטל: יש יחידה שכבר עובדת בתחום הזה ויכול להיות שממנה יצא המזור לתחלואי המדינה הזאת ברדיו הפירטי.
עו"ד תמיר אפורי: לא כל מערכת יחסים בקנין רוחני שמהווה הפרה אזרחית ראוי שתהיה פלילית.
עו"ד תמיר אפורי: מערכות היחסים בתוך קנין רוחני הן מורכבות, יש אזורים שמתאימים לתחום הפלילי ויש אזורים שלא מתאימים לתחום הפלילי.
עו"ד תמיר אפורי: למשל בפטנטים אין בכלל עבירה פלילית, אתה יכול להפר פטנטים באיזה סכומים שאתה רוצה וזו לא עבירה פלילית, ולא במקרה.
עו"ד טנה שפניץ: זו שמירה על איזון מסוים כי המערכת היא גדולה.
עו"ד תמיר אפורי: אפשר להוציא צו מניעה בבית-המשפט.
עו"ד תמיר אפורי: אני שמעתי שיש תחנות רדיו לא חוקיות אבל הן משלמות תמלוגים.
עו"ד תמיר אפורי: אלה שני מישורים נפרדים.
עו"ד תמיר אפורי: אם הן לא משלמות, אפשר להגיש תביעה.
אילי גורליצקי: למען ההגינות צריך לומר שערוץ 7 מקפיד על זה, חייבים להגיד את האמת.
עו"ד סיגל קוגוט: האם הסיבה שברדיו הפירטי השידורים לא נחשבים עבירה היא בגלל שמה שנחשב עבירה לפי החוק המוצע פה היא עשיית העותקים והמכירה המסחרית.
עו"ד סיגל קוגוט: לכן בין אם זה רדיו פירטי, או לא, זה לא נחשב עבירה כשלא מדובר בענין מסחרי.
עו"ד סיגל קוגוט: בזה רציתם לטפל בצד האזרחי ולא הבחנתם אם זה פירטי או לא.
עו"ד סיגל קוגוט: העבירה בחוק הזה היא שימוש מסחרי ועשיית עותקים, זה לא מטפל ברדיו פירטי.
עו"ד דליה איש-שלום: נכון.
נחום לנגנטל: למה זה לא מספיק חשוב בעיניכם כדי שזה יהיה עבירה פלילית כאשר אדם שידר בלי לשלם על זה כלום.
עו"ד תמיר אפורי: גנב בחושך עד שאתה תופס אותו אתה צריך להביא אותו לדין פלילי, אבל שידור זה לא דבר שנעשה בחושך בלי שאף אחד יודע עליו.
עו"ד תמיר אפורי: להיפך, זה נעשה בפומבי כדי שאנשים ישמעו אותו, זו פעולה שנעשית לאורך זמן מהבוקר עד הלילה כל ימי השנה.
עו"ד תמיר אפורי: אפשר להגיש נגדו תביעה אזרחית בכל רגע נתון ולקבל צו מניעה, לקחת לו את מכשירי השידור, את הבית.
עו"ד תמיר אפורי: זו סיטואציה שונה לגמרי מערוץ שיושב באיזה מקום במרתף, משכפל דיסקים ומוכר אותם בשוק.
עו"ד תמיר אפורי: פה צריך להילחם בסנקציות פליליות.
אילי גורליצקי: אנחנו מנהלים חמש שנים משפטים עם הרדיו האזורי ולא מגיעים לשום דבר.
אילי גורליצקי: אתה צריך לתת שיניים לחוק ולומר: שידור לא חוקי זו עבירה על החוק.
נחום לנגנטל: אתה אומר:
נחום לנגנטל: אם גלי צה"ל לא משלמים לי, אני רוצה שזה יגיע למצב של סנקציה פלילית על-מנת שהאחראים לזה בגלי צה"ל ישבו בכלא או ישלמו קנס.
אילי גורליצקי: נכון.
נחום לנגנטל: והם אומרים שנעשה את זה בתחום האזרחי.
אופיר פינס-פז: נשאיר את הנושא הזה בטעון עיון, אני לא מתחייב על כך שאנחנו יורדים ממנו, אני רוצה לחשוב עליו.
אופיר פינס-פז: החוק הולך עכשיו לקריאה ראשונה ולקראת הקריאה השניה והשלישית אני לא בטוח שזה לא צריך להיות בפנים.
אופיר פינס-פז: יש בעייתיות עם הענין האזרחי ויש פה שימוש לרעה בסיטואציה הקיימת, זו תחרות לא הוגנת לטובת הפירט.
אופיר פינס-פז: אז מישהו יגיש נגדו משפט, בינתיים הוא ירוויח את הכסף שלו ויעשה צחוק מהכול.
אופיר פינס-פז: אני לא רוצה להכריע בזה עכשיו.
סרן עדי בן-שך: בכל רעה חולה מאשימים את גלי צה"ל.
סרן עדי בן-שך: מתקיימים דיונים משפטיים כשמאחורי גלי צה"ל עומד בסיס רחב.
סרן עדי בן-שך: כאשר מתבררת תביעה ויש פסק דין, גלי צה"ל משלמים וגם מלכתחילה שילמו.
סרן עדי בן-שך: נכון שבפרק הזמן האחרון יש חילוקי דעות אבל הם נידונים, אף אחד לא מוותר, אף אחד לא ברח לשום מקום.
ענת מאור: כמה זמן נמשך הבירור?
עודד לבינסון: הענין של בירור משפטי החל לפני זמן קצר מאוד.
עודד לבינסון: נתגלעה מחלוקת בין גלי צה"ל לבין חלק מבעלי הזכויות אשר נוגעת לחוסר סדר באופן הגבייה וגובה הגבייה מגלי צה"ל.
עודד לבינסון: הנושא שאילי גורליצקי העלה לא רלוונטי לנושא הדיון.
עודד לבינסון: יש לנו הרבה מה לומר לאילי גורליצקי אבל זה לא רלוונטי.
עודד לבינסון: נאמר כאן שגלי צה"ל לא משלמים.
עודד לבינסון: בחלק מהמקרים מול חלק מבעלי הזכויות גלי צה"ל, או משרד הבטחון, שמו כסף בצד לענין הזה.
ענת מאור: האם הלנת שכר זו עבירה פלילית או אזרחית?
עו"ד דליה איש-שלום: זו לא עבירה פלילית.
עו"ד ארנן גבריאלי: יש לי שתי הערות להצעת החוק בענין סימני המסחר.
עו"ד ארנן גבריאלי: בחוק הקיים היה כתוב בתור הוראה כללית שכל העבירות האלה נעשו מתוך כוונה להונות.
עו"ד ארנן גבריאלי: עכשיו מחקו את המלים "מתוך כוונה להונות" ובדברי ההסבר נאמר: "בבואו להכריע בדבר קיומו של יסוד נפשי, יכול בית המשפט להתחשב בין היתר בתשובה לשאלה אם עשה בעל הסימן הרשום שימוש בפועל..." וכו'.
עו"ד ארנן גבריאלי: בתי-המשפט קבעו את התיבה "מתוך כוונה להונות" כשהמפר ידע שהסימן הוא רשום, זו היתה הפרשנות המשפטית.
עו"ד ארנן גבריאלי: אם אנחנו מוציאים את התיבה הזאת, יכול להיות שחסר לנו משהו.
עו"ד ארנן גבריאלי: נניח שהאדם לא ידע שהסימן הוא רשום והשתמש בו.
עו"ד ארנן גבריאלי: אני לא יודע מה פירוש "יסוד נפשי" ואיך בית-המשפט יפרש אותו.
עו"ד ארנן גבריאלי: לכן אני לא בטוח שהשמטת המלים "מתוך כוונה להונות" היא רצויה.
עו"ד ארנן גבריאלי: הערה שניה.
עו"ד ארנן גבריאלי: סעיף קטן (ג) אומר: "המוסר מידע כוזב".
עו"ד ארנן גבריאלי: בדין הקיים כתוב: "עושה או גורם שיעשה רישום כוזב בפנקס או כתב הנחזה בשווא כהעתק של רישום בפנקס".
עו"ד ארנן גבריאלי: כלומר, כאן היה צריך להביא ממש לרישום סימן מסחר כוזב.
עו"ד ארנן גבריאלי: בהצעה שלפנינו הרחיבו מאוד את העבירה כשאומרים "המוסר מידע כוזב".
עו"ד ארנן גבריאלי: כל מי שבמהלך טיפול אצל רשם סימני המסחר ימסור איזו עובדה שאחר-כך יתברר שהיא איננה נכונה צפוי לכאורה לשלוש שנים.
עו"ד ארנן גבריאלי: ייתכן שזו הרחבה גדולה מדי, נדמה לי שהנוסח הקיים הוא יותר מדויק והוא אומר:
עו"ד ארנן גבריאלי: אם על-ידי כך הוא הביא לרישום כוזב.
עו"ד ארנן גבריאלי: זה הבדל גדול.
עו"ד ארנן גבריאלי: אני לא בטוח שזו כוונת המחוקק אבל זה עלול להתפרש כך.
אופיר פינס-פז: לפעמים אפשר למסור מידע כוזב בטעות.
עו"ד סיגל קוגוט: זה לא יכול להיות בטעות, זו עבירת מודעות.
עו"ד סיגל קוגוט: אני שואלת אם זו היתה עבירה תוצאתית ועכשיו לא?
עו"ד ארנן גבריאלי: כן, בפירוש.
עו"ד ארנן גבריאלי: לפי סעיף קטן (5) זו עבירה תוצאתית.
עו"ד ארנן גבריאלי: הערה נוספת.
עו"ד ארנן גבריאלי: בשנת 1996 המחוקק קבע שהזכות שהיתה קודם ליוצר ולמבצע שלא יקליטו בבית ללא רשות מבוטלת.
עו"ד ארנן גבריאלי: שללו זכות ואמרו בחוק שתמורת השלילה הזאת אוצר המדינה יפצה את היוצרים והמבצעים מדי שנה בסכום של 5% מכלל התקבולים מהקלטות הריקות שנמכרות הביתה וישלם את זה לתאגידים היציגים של היוצרים והמבצעים והם יחלקו אותם.
עו"ד ארנן גבריאלי: זה היה בשנת 1996.
עו"ד ארנן גבריאלי: עכשיו שנת 2002 והיוצרים, המבצעים וכל יתר בעלי הזכויות לא קיבלו עד היום הזה אגורה אחת.
עו"ד ארנן גבריאלי: עד שהוועדה שהתמנתה מכוח החוק קבעה את הסכום המגיע עברו שלוש-ארבע שנים ומאז העסק מתעכב בכל מיני תירוצים.
עו"ד ארנן גבריאלי: הסכום הוא פעוט וזניח אבל עד היום לא שולמה אגורה אחת.
אופיר פינס-פז: על איזה משרד מוטלת האחריות לכך?
עו"ד ארנן גבריאלי: שר האוצר, ושר המדע, התרבות והספורט, הם מינו את הוועדה, הוועדה קבעה והם צריכים לשלם את הכסף.
אופיר פינס-פז: בבקשה, נציג הטלוויזיה.
יצחק זוננשיין: אני נציג ערוץ 1 בטלוויזיה.
יצחק זוננשיין: אני מתייחס להצעה 2090.
יצחק זוננשיין: אם אין שם דיוק לגבי השידור אין שם שום דבר רלוונטי מבחינתנו.
יצחק זוננשיין: אצלנו אין מכירה של דברים, יש שידור של דברים.
יצחק זוננשיין: יש תכניות שלנו כמו "טברנה" "כלבוטק" ו"פוליטיקה" שנלקחו למקום אחר ולתכניות אחרות בלי אישור.
יצחק זוננשיין: אומרים שיש זמן מסוים שבו מותר לעשות את זה כמו ל"רק בישראל", לחדשות ולספורט.
יצחק זוננשיין: אני לא מדבר על קטעי ארכיון שצריך לשלם עליהם אבל לא משלמים.
יצחק זוננשיין: כערוץ 1 אנחנו הכר הכי נרחב לקחת ממנו דברים ולשדר במקומות אחרים.
יצחק זוננשיין: גם אם תכניות יהיו עם הרייטינג הכי גבוה לא ימכרו אותן כקלטות, זה לא רלוונטי, שנייה אחרי שהתכנית נגמרת היא לא מעניינת אף אחד.
יצחק זוננשיין: אבל בזמן שהתכנית נמצאת אפשר לקחת ממנה קטעים ולשבץ במקום אחר.
יצחק זוננשיין: אני יודע שמוותרים על כל סוג של תביעות אזרחיות בענין הזה כי יודעים שלא יוצאים מזה.
יצחק זוננשיין: אם מרחיבים את החוק בענין זה או לא, זה דבר שנתון לשיקול דעתה של הוועדה וזה יכול לעזור או למנוע את התופעה הזאת .
יצחק זוננשיין: בפורמטים שאנחנו משדרים לעולם אנחנו לא יכולים להשתמש בחומרים מזויפים, לא בדיסקים ולא בקלטות ביתיות.
יצחק זוננשיין: הדבר היחיד הוא לא לשדר.
אופיר פינס-פז: אתם יוצרים טלוויזיה ולוקחים לכם את מה שאתם יוצרים.
עו"ד סיגל קוגוט: ההצעה היא להפוך את הענין של שידור לעבירה.
עו"ד סיגל קוגוט: בבקשה, גב' דליה איש-שלום.
עו"ד דליה איש-שלום: לא השמטנו את "היסוד הנפשי" אלא החלפנו אותו בביטוי: "ועלול להטעות בכך אדם אחר".
עו"ד דליה איש-שלום: הכוונה היא שאדם מודע לסיכוי שאדם אחר יוטעה ואין צורך במטרה לשאוף להטעות כמו בעבירות מרמה.
עו"ד ארנן גבריאלי: השאלה היא אם זו הפרשנות הנכונה.
עו"ד סיגל קוגוט: כן, זו נסיבה, הופכים את "היסוד הנפשי" של מטרה לנסיבה בעבירה.
עו"ד דליה איש-שלום: לנושא של מידע כוזב.
עו"ד דליה איש-שלום: אתה יכול למצוא עבירות דומות בחוקים שונים למשל חוק רשם העמותות ועוד חוקים.
עו"ד דליה איש-שלום: לרשות רושמת יש אינטרס ציבורי למנוע העברת מידע כוזב.
אופיר פינס-פז: העונש הוא מוגזם.
אופיר פינס-פז: זה ניסיון לרצח, זה לא רצח.
עו"ד דליה איש-שלום: אפשר לחשוב על העונש.
עו"ד דליה איש-שלום: יש עבירות דומות שעונשן שנה, יש עבירות שעונשן שלוש שנים.
אופיר פינס-פז: אני מציע לחלק את העבירה הזאת לשניים: אחד, להשאיר את הנוסח הגורף אבל מי שמוסר מידע להפחית את העונש לגביו, זה צריך להיות פחות משלוש שנים.
אופיר פינס-פז: שניים, הנוסח המצומצם להותיר אותו וברמה התוצאתית לקבוע מאסר של שלוש שנים.
עו"ד איש-שלום: נראה לי שאפשר להפחית את העונש, אנחנו לא עומדים על שלוש שנים.
עו"ד איש-שלום: התוצאה של הרישום היא לגמרי מקרית.
עו"ד איש-שלום: אם הרשם מגלה שהמידע כוזב הוא לא ירשום.
אופיר פינס-פז: ברצח אחד ירה לו במקרה ביד ולא בראש אז הוא קיבל ארבע שנים ולא מאסר עולם.
אופיר פינס-פז: למה זה לא אותו טיעון?
אופיר פינס-פז: בסעיף הגורף נקבע שנה.
אופיר פינס-פז: את הנוסח המצומצם נשקול, תבחנו אותו לקראת הקריאה השניה והשלישית, אולי נשאיר אותו עם עבירה של שנתיים.
קולט אביטל: אולי בסעיף (1) בחוק זכויות מבצעים ומשדרים אפשר להוסיף: אלה דינם מאסר חצי שנה, או כפל קנס וכו': א.
קולט אביטל: מטביע ביצוע ללא הסכמת המבצע.
קולט אביטל: עושה עותק.
קולט אביטל: ג.
קולט אביטל: עוסק במכירה.
עו"ד דליה איש-שלום: זה קיים.
עו"ד טנה שפניץ: בקשר לאכיפה אני רוצה לומר שהמשטרה היא חוד החנית אבל גם המכס וגם הפרקליטות מאוד פעילים.
אופיר פינס-פז: לדיון הבא אני מבקש להזמין גם את הפרקליטות וגם את המכס.
אופיר פינס-פז: אני גם מבקש דו"ח מסודר לדיון הבא.
עו"ד טנה שפניץ: לגבי בתי-המשפט.
עו"ד טנה שפניץ: כאן זה ענין אזרחי ולא פלילי כמו רצח, מכות וכיוצא בזה.
עו"ד טנה שפניץ: לכן בתי-המשפט התייחסו לכך בצורה כזאת.
עו"ד טנה שפניץ: עשינו פעולה מאוד נמרצת ובבית-המשפט יש אמירות שזו מכת מדינה וצריך להחמיר בעונשים.
עו"ד טנה שפניץ: ההשתלמות לשופטים שמר גרונדמן דיבר עליה נעשית כבר פעם שלישית בנושא של קנין רוחני.
עו"ד טנה שפניץ: הפרקליטות מופיעה בעצמה בטיעונים לעונש כדי להסביר את חומרת הענין.
עו"ד טנה שפניץ: נתנו שנה בפועל, זאת אומרת, המגמה היא בשיפור אדיר וגם חבר-הכנסת לנגנטל יעיד על כך.
אופיר פינס-פז: אני מקבל את זה.
אופיר פינס-פז: עם זה יש מצבים במדינה שבהם כדאי לעבור עבירות ולהיות עבריין וזה בלתי נסבל.
אופיר פינס-פז: צריך לראות פה את התועלת מול המחיר.
אופיר פינס-פז: זה בולט בקזינו, מי שיש לו היום קזינו הוא משוגע אם הוא סוגר את העסק, לא יקרה לו כלום.
אופיר פינס-פז: יקנסו אותו, יסגרו אותו, הוא יפתח עוד פעם ושוב יסגרו לו את העסק, כדאי לו.
אופיר פינס-פז: אותו הדבר פה, אם עבריינים שמזייפים, מקליטים ומשווקים נתפסים, אז הם יקבלו עונש קטן או קנס של 2,000 שקלים.
אופיר פינס-פז: הענין רווחי וכדאי להם.
אופיר פינס-פז: האכיפה צריכה להיות מרתיעה והענישה צריכה להיות מרתיעה ואדם ידע שאם הוא עושה את זה זה עלול לעלות לו בחיים מבחינת היכולת הכלכלית שלו.
אופיר פינס-פז: לזה צריך לשאוף.
אופיר פינס-פז: אני מעמיד את החוק לאישור בקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: אנחנו עוסקים בהצעת חוק העונשין (תיקון – משחקים אסורים, הגרלות והימורים), התשס"א-2001, הצעת חוק של עבדכם הנאמן.
אופיר פינס-פז: אני אציג את הצעת החוק.
אופיר פינס-פז: הצעת החוק מדברת על כך שבחוק העונשין, בסעיף 227, במקום "קנס 2,000 לירות", שאני מניח שזה מכוון ל-2,000 שקלים, יבוא "מאסר שנה אחת או קנס 50,000 שקלים חדשים".
אופיר פינס-פז: והוספת סעיף 227א.
סיגל קוגוט: הצהרת במליאה שאתה מוחק את הסעיף השני.
דליה איש-שלום: הממשלה התנגדה לסעיף השני, ואמרת במליאה שאתה יורד מזה.
סיגל קוגוט: יכול להיות שזה נבע מכך שסברת שהיום הנושא של פרסום הודעות לא מוסדר בחוק, אבל יש סעיף שמסדיר את זה.
אופיר פינס-פז: אם התחייבתי, אני אעמוד בהתחייבות שלי.
אופיר פינס-פז: המצב היום בכל מה שקשור להימורים במדינת ישראל הוא מצב בלתי נסבל.
אופיר פינס-פז: אתמול העניין נחשף גם בוועדת החינוך, שדנה בהימורים בכדורגל ובספורט בכלל, ההימורים הלא חוקיים.
אופיר פינס-פז: אמרתי בוועדה אתמול, שיש לי בעיה גם עם ההימורים החוקיים, כי ההימורים החוקיים הם שיוצרים את הקרקע הנוחה להימורים לא חוקיים.
אופיר פינס-פז: הדבר דומה להתרה להשתמש בסמים קלים.
אופיר פינס-פז: יש מדינה או שתיים בעולם שמתירות להשתמש בסמים קלים, למה בישראל מתנגדים?
אופיר פינס-פז: מתנגדים, כי אומרים שמסמים קלים יעברו לסמים קשים.
אופיר פינס-פז: הגבול הוא לא פשוט.
אופיר פינס-פז: אתה מתחיל בסם שהוא כאילו קל, ופתאום אתה מוצא את עצמך מכור לסמים.
אופיר פינס-פז: אמרנו שכדי לא ליצור מדרון חלקלק, לא נאשר בכלל.
אופיר פינס-פז: אם זה היה תלוי בי, היו מבטלים גם את כל ההימורים החוקיים במדינת ישראל, משום שהימורים זו מחלה קשה.
אופיר פינס-פז: האח של הבחורה שמעלה בבנק למסחר היה משחק ברולטה בצ'יפ של מיליון דולר, בפלסטיק של מיליון דולר, כל זה לוקח 10 שניות, אתה יכול ב-10 שניות לאבד את כל הכסף שלך.
אופיר פינס-פז: זו מחלה קשה, קשה מאוד, שבשבילה מועלים בבנקים ומוכרים את הדירות ומוכרים את המכוניות ומאבדים את הרכוש ולא נותנים אוכל לילדים.
אופיר פינס-פז: לכן אני נגד קזינו חוקי בישראל.
אופיר פינס-פז: הבעיה היא, שהחוק לא מתיר לעשות שימוש בהימורים, אז אנשים פועלים באופן בלתי חוקי, או נוסעים להמר במקומות שבהם מותר להמר.