GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: - - - השחתת מצבות זיכרון באמצעות ריסוס ופגיעה ברגשות - - - כל משהו שמסמל משהו.
אורי מקלב: הוא לא בא לציין פגיעה בקבר בגלל שהוא קבר או משהו שהוא פגיעה ברכוש.
<סיגל קוגוט: נכון, זה לא רק הפגיעה ברכוש, זה לא רק ההיזק.
<סיגל קוגוט: אז אתה אומר שזה לא מספיק ברור מדברי ההסבר.
<סיגל קוגוט: נחדד את זה.
דוד רותם: נתקן את זה בהכנה לקריאה השניה והשלישית.
<סיגל קוגוט: נחדד את דברי ההסבר אם זה מטעה.
דוד רותם: מי בעד אישור הצעת החוק לקריאה ראשונה?
דוד רותם: אנחנו נדון היום בצו העיריות (עבירות קנס)(תיקון מס' ), התשע"ד-2014 – של קריית גת, של כרמיאל, של באר-שבע, של חדרה ושל אזור.
דוד רותם: נתחיל עם כרמיאל כי אני מבין שהם פה.
<מיכל גולד: אתה רוצה להציג את הצו שלכם?
<שלמה גבע: כן.
<דורית ואג: רק צריך לומר לפרוטוקול – הבקשה הגיעה מהשר גדעון סער והבוקר קיבלנו אישור של השר החדש, גלעד ארדן.
<שחר פרלמוטר: נכון, העברתי הבוקר מכתב של השר החדש שמאשר את הסכמתו לצווים האמורים.
<שלמה גבע: אנחנו מבקשים לאשר תיקון שמדבר על שני סעיפים: האחד מתייחס לאיסור הכנסת משקה משכר לפארקים והשני אוסר - - -
דוד רותם: איך אתם תפקחו על זה?
<שלמה גבע: יש לנו פקחים שיפקחו על זה.
<שלמה גבע: השני אוסר החזקת נרגילה כשהיא דלוקה.
<שלמה גבע: בקיצור, לאסור את כל החפלות האלה שמתרחשות במקומות מהסוג הזה.
<שלמה גבע: אנחנו יודעים מה עלולות להיות התוצאות של אלכוהול בקרב בני נוער וצעירים בעיקר ומצאנו לנכון שזה דבר שיש לצמצם אותו עד כמה שניתן.
אורי מקלב: זו תופעה ייחודית לכרמיאל, הנושא של נרגילה?
אורי מקלב: על הנושא של משקה משכר כבר שמענו וראינו, הנושא של נרגילה זה משהו אופייני לגליל?
<שלמה גבע: לאו דווקא, אני לא חושב שזה אופייני לגליל.
אורי מקלב: אני שואל את היועצת המשפטית האם כבר היה לנו חוק עזר כזה.
<מיכל גולד: למיטב זכרוני זה עוד לא הגיע לפה, אבל כן יש כמה רשויות שכבר קבעו את זה בחוק העזר שלהן והצווים בדרך.
<מיכל גולד: יש פה את הראשונים אבל כן יש בקנה עוד רשויות שביקשו את זה.
<ענבל אהרון: אם יורשה לי, גם אנחנו, מבאר-שבע, אחד מהעניינים שאנחנו מבקשים קשור לנרגילה.
אלעזר שטרן: רק צריך להעיר מבחינה ניסוחית – הניסוח של הצו צריך להשתנות מעט, גם יש את הסייג של שרת המשפטים שצריך להיכנס לתוך הצו, וגם מבחינת הניסוח כדי שזה יהיה ברור שזו דרגת קנס ב'.
<מיכל גולד: כנראה שמאז שהוספנו את זה כבר השתנה הצו ולכן הסעיפים כך, אבל זה עניין ניסוחי לגמרי.
אלעזר שטרן: אני רק מעיר לפרוטוקול שצריך פשוט לתקן מעט את הניסוח.
<מיכל גולד: אנחנו נעביר צו מתוקן אחר כך.
אורי מקלב: משקה משכר מוגבל לשעות?
אורי מקלב: ואם מישהו יבוא ב-20:30 ויכניס – זה בסדר?
אורי מקלב: מהשעה 21:00 הוא כבר צריך להוציא את זה, או שהשאלה היא מתי הוא הכניס?
אורי מקלב: כתוב "לא יכניס אדם".
<שחר פרלמוטר: לא יכניס ולא יחזיק.
אורי מקלב: אם אדם הכין את החפלה הזו שאתה מדבר עליה בשעה 20:30, יתחיל ויכוח האם ב-20:30 או ב-21:30 הוא הכניס – הוא יגיד: מה אתה רוצה, ב-20:30 הכנסתי את זה.
<שחר פרלמוטר: לא, האיסור כאן הוא גם על החזקה.
אורי מקלב: אני יכול להבין אם זה היה לא יחזיק, אבל כתוב "לא יכניס".
<שחר פרלמוטר: לא, לא יכניס ולא יחזיק.
<דורית ואג: גם וגם.
אורי מקלב: כלומר, אין הכוונה שהוא לא יחזיק אחרי שהוא הכניס?
אורי מקלב: זאת אומרת, אלה שני דברים נפרדים.
<דורית ואג: זה מצטבר.
אורי מקלב: זה מצטבר.
אורי מקלב: לכם אין מקומות שאתם עושים "על האש"?
אורי מקלב: בכל כרמיאל, אדם שעושה "על האש" – לא יוכל להחזיק בקבוק יין כשהוא עושה?
אורי מקלב: אם הוא עושה בר מצווה שם למשל?
<שלמה גבע: אנחנו גם כללנו סעיף בחוק שיהיו מקומות מסוימים שבהם ניתן יהיה להטיל את זה על מי שגילו מעל 21 שנה.
<שלמה גבע: זה כלול בחוק העזר הזה, חשבנו גם על האפשרות הזאת.
אלעזר שטרן: וגם יש את הסייג ששרת המשפטים הוסיפה שצריך שיהיה שלט שמורה שאסור.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, סעיף (ד) "לא יהלך אדם בגן אלא בשבילים או בשטחים שנקבעו לכך" - - -
<מיכל גולד: הוא לא סעיף שמתבקשים אליו.
אלעזר שטרן: אני פשוט הבאתי לפה את כל הסעיף אבל זה לא הסעיף שקובעים – קובעים רק את סעיפים קטנים (ו) ו-(ח).
<דורית ואג: אם אין התנגדות אז אפשר להצביע.
אורי מקלב: איסור הנרגילה מוגבל בשעות?
אורי מקלב: הוא לא מוגבל.
<שלמה גבע: לא.
אורי מקלב: אני אגיד לך, הנושא של נרגילה – לאו דווקא כרמיאל – אני קצת לא מכיר את הנושא.
אורי מקלב: השאלה היא האם בדקתם את המשמעויות של הדבר הזה, מה צורת ההתנהלות וההתנהגות עם נרגילה, מי משתמש בזה, איך אנשים משתמשים?
אורי מקלב: אני פשוט לא בקיא בעניין.
<מיכל גולד: זו תופעה של בני נוער שמתכנסים בגנים ומעשנים נרגילה.
אורי מקלב: אז למה אתם לא מגבילים את זה בשעות?
דוד רותם: אני מציע שאתה תתחיל ללמוד את הנושא.
אורי מקלב: להסתובב.
אורי מקלב: פניה קירשנבאום דיברה עכשיו ברדיו, היא אומרת שהיא נמצאת עכשיו בסיורים בתור מזכ"לית בכרמיאל ובעוד מקומות, אני אצטרף אליה אולי, אני חושב שאני באמת אשכיל מהם.
<דורית ואג: אנחנו יכולים לארגן לך סיור ועדת חוקה, היינו כבר בכרמיאל.
אורי מקלב: אני מבין שיש כאן עוד מקומות – בני ברק וכו' – נלך לעוד מקומות.
דוד רותם: בבני ברק אין נרגילות ואין גם בקבוקי יין.
אורי מקלב: אני גם לא מכיר את זה מירושלים, דרך אגב.
<דורית ואג: זה לא איפה שאתה מסתובב.
אורי מקלב: זה כנראה משהו שהוא ייחודי - - -
<שלמה גבע: התופעה היא תופעה כללית.
אורי מקלב: למה אנחנו לא מגבילים את זה בשעות, אם כך?
אורי מקלב: למה אתה לא שם את אותן שעות של משקה משכר?
אורי מקלב: אם זאת תופעה – למה שלא תהיה שפה אחידה לכול?
<שלמה גבע: אני חייב לומר שלו זה היה תלוי בנוי אז היינו אוסרים את החזקת המשקה המשכר משך כל שעות היממה, אבל אמרו לנו במשרד הפנים שזה צריך להיות מידתי וצריכות להיות שעות לגבי זה ולכן הכנסנו את הגבלת השעות.
<שלמה גבע: בקשר לנרגילות, הדבר הוא דבר שגורם מטרד למי שבא לפארק ויש שם עשן וריחות של נרגילה, לכלוך וכו', זה מטרד.
<שלמה גבע: זו לא רק העובדה שזה גורם להתגודדות וזה חלק מסיפור האלכוהול גם שיש בתוך זה, גם כשמסתכלים על זה לבד יש בזה אלמנטים של מטרד ולכן אנחנו חשבנו שהאיסור הזה יהיה בכל שעות היממה.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אפשר לאשר.
דוד רותם: מי בעד לאשר את הצו של כרמיאל?
<דורית ואג: אני מבינה שבאר שבע פה, אנחנו נעבור אליהם.
דוד רותם: כן, באר שבע, בבקשה.
<ענבל אהרון: אנחנו מבקשים בעצם לתקן מספר תיקונים שהמכנה המשותף של כולם הוא להסדיר ולאפשר אכיפת סדר וביטחון אישי במרחב הציבורי ושמירה על המרחב הציבורי.
<ענבל אהרון: אחד הדברים שאנחנו מבקשים הוא סעיף שמדבר על האלכוהול, גם פה יש את האיסור שמוגבל בשעות של לא להכניס, לא להחזיק ולא לצרוך בשעות האלה את האלכוהול במרחב הציבורי, כשגם פה יש אפשרות לראש העירייה להתיר במקומות מסוימים למעל גיל 21 ואת הצורך בקיומו של שלט במקום.
<ענבל אהרון: כלומר, אנשים יידעו איפה מותר ואיפה אסור, יש הגבלה של שעות ואפשרות של ראש העירייה להתיר מקרים של מעל גיל 21 – גם מתוך מטרה למגר את התופעה ולמנוע אלימות, תופעה שדי ידועה בחברה הישראלית שרוצים להתמודד אתה.
<מיכל גולד: רק הערה לעניין הסעיף הזה, יש פה טעות בטבלה – זה קנס ב'.
אלעזר שטרן: נכון, זו טעות שלי.
אלעזר שטרן: בטבלה שמונחת לפניכם שניים מהסעיפים זו דרגה ב' ולא דרגה א', מס' 2 ומס' 3.
<מיכל גולד: חשבנו שכיוון שזה איסור חדש זה לא נכון.
אלעזר שטרן: כן, זו טעות שלי.
<ענבל אהרון: רצינו גם יותר גבוה, לפני זה היה דיון עם משרד המשפטים, המטרה היתה בעצם שרצו שנאכוף את זה יותר כדי למגר את התופעה, ובאמת העירייה מתכוונת לאכוף את זה בצורה - - -
דוד רותם: איך אתם תאכפו את זה?
<ענבל אהרון: באמצעות פקחים, המטרה בעירייה היא להביא ביטחון אישי לאזרח.
<ענבל אהרון: דבר נוסף שקשור למרחב הציבורי הוא בעצם איסור הבערת אש במקום ציבורי או בגן, כאשר הבערת אש כוללת גם כל מה שקשור לצורך מנגלים, גם לצורך חימום אישי וגם לרבות נרגילה, כשפה זה לא מוגבל בשעות אבל זה כן יותר במקומות מסוימים, כי המטרה היא למנוע גם ונדליזם והשחתת רכוש.
<ענבל אהרון: לכן זה הוגבל למקומות מסוימים – כי בעצם גם ממנגלים, גם מאפשרות להתחמם וגם מנרגילה יש אפשרות לפגיעה ברכוש הציבורי, וגם, כמו שהזכירו כאן, למנוע אי נעימות לאנשים שנמצאים בפארק ורוצים ליהנות מהפארק ולא רוצים להריח ריח כזה.
<ענבל אהרון: לכן זה הוגדר במקומות מאוד מסוימים, יש מקומות שבהם זה כן יותר וגם יהיו שלטים בנושא שיגידו איפה מותר ואיפה אסור.
<ענבל אהרון: זה לגבי הסעיפים האלה.
<ענבל אהרון: סעיף נוסף שמדברים עליו בדרגת קנס ב' גם הוא איסור של הקמת אמצעי מחסה במקום ציבורי או בגן, כשהמטרה היא בעצם למנוע שימוש בגן ציבורי למטרות של לינה ואיזשהו דיור, להשחית את המדשאות שנועדו לציבור הרחב ליהנות מהם, כשכאן יש התייחסות וסייג לגבי סוכות אבלים כמובן וסוכות של חג הסוכות.
<ענבל אהרון: שם יש התייחסות שאומרת שבן אדם יוכל להקים ליד ביתו סוכת אבלים וגם סוכה לחג הסוכות אבל לאפשר מקום מסוים במדרכה שכמובן לא ימנע את היכולת של הולכי הרגל לעבור, וגם השימוש לא ללון בפארקים ציבוריים, זו המטרה.
דוד רותם: אני לא מבין, אני הולך עם הנכדים שלי לגן – אנחנו לא יכולים לשים שמיכה כדי שנתחבא בצל?
<ענבל אהרון: המטרה היא באמת שלא תהיה סככה, סוכה, משהו קבוע יותר שבן אדם בעצם הולך לישון באוהל בגן הציבורי, המטרה היא בעצם למנוע את התופעה הזאת.
אורי מקלב: איך זה עונה למה ששאל היושב-ראש?
אורי מקלב: זו המטרה שלכם, אבל מה ימנע מפקח אם מבקר ישים שמיכה, אהיל, כדי שישמש לו סככה מהשמש, שלא לקנוס אתו על זה שהוא שם את השמיכה?
אורי מקלב: בגלל שזה יהיה פחות מ-12 יום?
אורי מקלב: זו הסיבה או מסיבות אחרות?
אלעזר שטרן: נראה לי שזה פשוט מתמעט פה מההגדרה של מהו מחסה – סככה, גגון, צריף, סוכה, אוהל וכו'.
<ענבל אהרון: משהו יותר קבוע.
<שחר פרלמוטר: הסיטואציה המתוארת לא באה בגדר ההגדרה.
אלעזר שטרן: נכון, זה מה שאמרתי, לא נראה לי שזה נכנס לתוך ההגדרה של מחסה.
<מיכל גולד: גם כאן אנחנו מדברים על מקומות שהוצג שלט.
<מיכל גולד: הרעיון שהוצג שלט, מעבר לזה שהציבור יידע, זה גם איזשהו שיקול דעת לראש העיר לראות באיזה מקומות יש תופעה, יש בעיה, ובאיזה מקומות לא צריכים.
<מיכל גולד: אני לא חושבת שבכל גן ציבורי עכשיו הם בהכרח ישימו שלט כזה.
דוד רותם: הם ישימו.
<מיכל גולד: אני כן אגיד שהיה איסור נוסף שהרשות ביקשה ולא אישרנו של לינה בכלל במקום ציבורי, אמרנו שזה יותר דורש מענה רווחתי מאשר הדברים שפה ולכן זה סעיף שלא אושר, אבל זה היה לנו מידתי יותר ובסדר.
<ענבל אהרון: מההגדרה גם של מחסה, מהביטויים שמגדירים מהו מחסה – שמדברים על גגון, צריף, סככה – עולה שאלה דברים הרבה יותר קבועים שצריך לקבע אותם בצורה אחרת מאשר בן אדם שמגיע בעצם לגן ושם לו איזושהי שמיכה, משהו זמני לזמן שהוא נמצא בפארק.
<ענבל אהרון: אני חושבת שזה עולה מההגדרה של מחסה, וכמובן שתהיה הפעלת שיקול דעת.
דוד רותם: שיקול דעת של מי?
<ענבל אהרון: של הפקחים.
דוד רותם: את רוצה שאני אסמוך על הפקחים שהם יפעילו שיקול דעת?
<ענבל אהרון: אני חושבת שההגדרה של מחסה כן מבהירה שהמטרה היא באמת לדברים שהם יותר קבועים, מעבר למשהו זמני, כמו סככה שמישהו שם בפני השמש לזמן מוגבל שהוא נמצא בפארק.
אורי מקלב: הערה קטנה רק לגבי הסוכות.
אורי מקלב: לגבי סוכת אבלים אני חושב ש-12 יום זה באמת זמן סביר ומספק, לגבי סוכות – יש כאלה שאומרים שבתקופת הטורקים לא הורשו להקים סוכות אבל הם היו מביאים צו בית משפט ל-14 יום, זה הצווים שהיו עושים.
אורי מקלב: היה אסור להקים סוכות, היו מקימים סוכות ואמרו שהם היו נותנים צווים בבית המשפט שאומרים שעליך תוך 14 יום לפנות ולהוציא את המפגע.
אורי מקלב: נתנו 14 יום – לא 12 יום.
<מיכל גולד: עדיין יש 5 ימים יותר מאשר החג.
אורי מקלב: 5 ימים, כן, אבל סוכות יוצא ביום ראשון, ביום שני, אז יש את הימים קודם לכן ויום אחר כך.
אורי מקלב: לכן אמרתי, לגבי סוכת אבלים – לא מכינים אותה הרבה זמן קודם, בתקווה, מכינים באותו יום או עוד יום אחד, בסוכות אני חושב שסביר היה לתת 14 יום אבל לא נלך על זה לרב.
דוד רותם: אתה רוצה שיהיה כתוב בסוכות 14 יום?
אורי מקלב: אני חושב ש-14 יום זה זמן סביר יותר לסוכה.
אלעזר שטרן: זה לא סעיף שעכשיו בכלל מונח בפני הוועדה.
אלעזר שטרן: עכשיו ההצעה היא לקבוע עבירות קנס של סעיפים (א) ו-(ד), אתה מדבר על סעיף (ג).
אורי מקלב: התוספת היא רק (א) ו-(ד)?
<מיכל גולד: סעיף (ג) רק קובע מתי (א) יחול.
אלעזר שטרן: כן, אני אומר, גם עבירות הקנס שעכשיו מתבקשות הן בכלל לא מתייחסות לסעיף (ג).
<מיכל גולד: נכון, רק (א) ו-(ד).
אלעזר שטרן: אני הבאתי את זה לפה כדי שתוכלו לראות את כל הסעיף אבל לא על כל הסעיף יש את עבירות הקנס.
אורי מקלב: בעצם קבעו להשאיר 1.2 מטרים למדרכה, זו היתה הכוונה בסעיף?
אלעזר שטרן: זה וסעיף (א), שזה עצם ההקמה.
אורי מקלב: אבל אפשר לתקן את זה גם, זה לא הגיע אבל אפשר תמיד לתקן.
<מיכל גולד: סעיף (ג) לא קובע עבירה, הוא קובע מתי (א) יחול.
אלעזר שטרן: סעיף (ג) לא מונח עכשיו על שולחן הוועדה לקבוע כעבירת קנס, זה נמצא פה פשוט כדי שתראו את הסעיף בכללותו.
אורי מקלב: מה היה עד היום על הקמת סוכה – היה קנס או לא היה קנס?
אורי מקלב: היה משפט?
אורי מקלב: היית יכול רק דרך משפט לקבוע עבירות קנס, או שזה בכלל לא היה?
<מיכל גולד: יש פה בלבול – סעיף (ג) בכלל לא קובע עבירה, זה גם לא יכול עבירות קנס, (ג) פשוט קובע באיזה תנאים העבירה שבסעיף (א) תחול.
אורי מקלב: אבל זה חלק מכול הסעיפים.
אורי מקלב: אם אתה קורא את סעיפים (א),(ג) ו-(ד) – זה לא משנה.
אורי מקלב: אתה יכול להגיד: אם אני קובע את הדברים האלה אז אני קובע - - -
<מיכל גולד: יש אפשרות להוסיף את זה כסייג.
<מיכל גולד: ככלל, נכון שיש סייגים שאנחנו מוסיפים אבל אנחנו עושים את זה במקרים שזה מאוד מאוד – למשל שלט, שמבחינתנו בלי שלט זה איסור לא מידתי.
<מיכל גולד: זו החלטה של הוועדה.
דוד רותם: אם אנחנו נשנה בסעיף (ג) שבמקום "לתקופה שלא תעלה על 12 ימים" זה יהיה 14 ימים?
<מיכל גולד: את חוק העזר אנחנו לא יכולים לשנות כרגע, אפשר להגיד לרשות שתעשה את זה בהמשך אבל כרגע אי אפשר לשנות.
<מיכל גולד: הדבר היחיד שאפשר זה לסייג.
אלעזר שטרן: אבל עכשיו ברשימה זו בכלל לא עבירת קנס, הסעיף הקטן הזה, זה בכלל לא קבוע כעבירת קנס, גם לא מונח כרגע על שולחן הוועדה לקבוע את זה כעבירת קנס.
אלעזר שטרן: מה שאתה מציע, חבר הכנסת מקלב, זה בעצם לשנות את חוק העזר, שכרגע לא נמצא על שולחן הוועדה לשנות אותו.
אורי מקלב: אתה אומר שאין אפשרות לשנות את זה?
אלעזר שטרן: אפשר לקרוא - - -
אורי מקלב: כן, אבל בחוק שלפנינו לא?
אורי מקלב: אם כך, מה עומד בפנינו?
אלעזר שטרן: להגדיר בתוך סעיף 57ג את סעיפים (א) ו-(ד) כעבירת קנס.
אורי מקלב: אבל אם אדם מקים סוכה, הוא יקבל עבירת קנס גם אם זה יהיה מעל 12 יום – זו המשמעות.
אורי מקלב: לפני כן זה רק היה בצו בית משפט?
אורי מקלב: אדם שהקים סוכה ל-14 יום, מה קרה עד היום ומה יקרה מחר?
אלעזר שטרן: כמו כל אדם שעובר על סעיפים של חוק עזר עירוני.
אורי מקלב: שאפשר לתבוע אותו.
אורי מקלב: 12 יום זה לא דבר – אתם יודעים שאני חסיד מאוד גדול לכך שצריכה להיות שפה אחת ולכן אני יוצא מנקודת הנחה שהסייג הזה - - -
אלעזר שטרן: צריך גם לזכור שמדובר פה על גן ציבורי, לא מדובר על זה שאדם - - -
אורי מקלב: אבל גם לא מדרכה, לא?
אורי מקלב: הסעיף מדבר על "לא תהווה מכשול לציבור המשתמש במדרכה" – זה לא רק גן ציבורי, אתה מדבר גם על מדרכות.
אלעזר שטרן: כן, נכון, מקום ציבורי.
אורי מקלב: מקום ציבורי יכול להיות אפילו מגרש שנמצא מאחורי הבית, שבמקורו הוא מקום ציבורי, הוא שטח עירוני.
אורי מקלב: זה מצוי במיוחד במקומות כאלה.
דוד רותם: עיריית חדרה, כן.
<עדנה גלבר גרפי: אנחנו מבקשים לתקן את צו העיריות (עבירות קנס) לעניין סעיפים מסוימים מתוך חוק עזר (מודעות ושלטים).
<עדנה גלבר גרפי: חוק העזר נכנס ב-2007 ועד היום לא נקבעו ממנו סעיפים שמוגדרים כעבירות קנס.
<עדנה גלבר גרפי: קיימת חשיבות רבה להגדיר סעיפים אלו כעבירות קנס על מנת שהעירייה תוכל להטיל קנסות, לאכוף את חוק העזר בצורה הרתעתית, כשכל המטרה של הסעיפים האלה היא לשמור על חזות אסטטית של העיר ואופי ארכיטקטוני מסוים שהעירייה תרצה להגדיר לאזור מסוים.
אלעזר שטרן: חשוב לציין שיש פה שתי עבירות שאנחנו הערנו לגבי דרגת הקנס שלהן והבנתי שזה מקובל, שתי עבירות שהן יחסית יותר טכניות ודרגת הקנס שהוצעה פה קצת גבוהה לגביהן: אחד, סעיף 4(א) והשני סעיף 6, מדובר רק על החובה להציג את הפרטים במודעה ופה יש הסכמה שזה ירד לדרגת קנס ג'.
<שחר פרלמוטר: הבאנו את זה בפני הרשות, הרשות הסכימה להוריד את הקנס ולכן זה מקובל עלינו.
אלעזר שטרן: כן, אני מציין את זה פשוט לוועדה, לפרוטוקול.
אורי מקלב: השילוט – אנחנו מביאים גם אגרות או רק את הקנסות?
אורי מקלב: אני רואה שהוסיפו לנו גם - - -
אלעזר שטרן: לא, זה חוק העזר, זה משהו אחר.
אורי מקלב: עכשיו הביאו רק את הקנסות?
אורי מקלב: בעצם כולם מדברים על דרגה ב'?
אלעזר שטרן: חוץ משתי העבירות שציינתי עכשיו, שבגלל שהן עבירות יותר טכניות זה ירד לדרגת קנס ג'.
דוד רותם: אני רוצה רק להבין דבר אחד: מה זה "ראש העירייה רשאי להחליט על הנהגתו של שילוט אחיד באזור מסוים או בכל האזורים המצויים בתחום שיפוט העירייה"?
<עדנה גלבר גרפי: ראש העירייה יכול להחליט נניח באזור מסוים במרכז העיר – וזה באמת מה שכבר נעשה, לפני כמה חודשים התקבלה החלטה כזאת – שבאותו אזור, נניח אזור מסחרי, יהיה שילוט בעל אופי מסוים, בעל צורה מסוימת ארכיטקטונית, צבע מסוים.
<עדנה גלבר גרפי: יצאה החלטה כזאת עקרונית, רק עוד לא התחלנו לבחון את זה מבחינת אדריכל העיר, אבל זאת הכוונה – לשמור על חזות אחידה באזור מסוים.
דוד רותם: אורי, יש לך הערות?
דוד רותם: אזור, בבקשה.
<רפאל גילילוב: שלום, אנחנו בעצם עברנו כברת דרך במועצה מתחילת הדרך.
<רפאל גילילוב: התיקון לצו נבע מכך שאנחנו קודם כל חוקקנו חוק עזר לאיכות הסביבה, שהוא חוק שעברנו אתו הרבה מאוד הערות, גם של המשרד להגנת הסביבה, גם של משרד הפנים וגם של משרד המשפטים, וכשעברנו את הדרך הזאת אנחנו גם יצאנו במועצה לדרך חדשה על מנת לתקן את הצו (עבירות קנס) שיתאים את עצמו גם לחוק זה.
<רפאל גילילוב: על כן, התיקון כולו מתייחס רק לחוק של איכות הסביבה.
<רפאל גילילוב: יש פה מגוון רחב של נושאים שהסדרנו, גם אחרי שעברנו את שלושת המשרדים הנכבדים, עברנו גם את משרד הפנים ומשרד המשפטים, את שתי המחלקות המשפטיות.
<רפאל גילילוב: לדעתי יישרנו קו עם כל הלשכות המשפטיות, אלא אם כן תגידו שיש איזו בעיה נקודתית שאני לא ער לה.
<רפאל גילילוב: אני אשמח לפרט ככל שתהיינה שאלות.
אלעזר שטרן: גם פה יש רק הערה טכנית, מבחינת איזה חלק זה נמצא בצו המועצות המקומיות.
אלעזר שטרן: כתוב פה שזה אמור להיות בחלק צ"ט בצו, יש כבר חלק צ"ט - - -
<מיכל גולד: נשאיר את זה ריק וביום הפרסום נמלא לפי החלק שנשאר שם.
אלעזר שטרן: המספור שם פשוט לא מדויק.
<מיכל גולד: זה הפער בין מתי שניסחו את זה למתי - - -
<רפאל גילילוב: כן, אז זה היה צ"ט, עכשיו זה בטח משהו אחר.
אורי מקלב: מה ההערה שלך לגבי סעיף 50 - "לא יעשה אדם מעשה בגן שיש בו כדי לגרום לסכנה, הפרעה או נזק לאדם או לבעל חיים"?
אלעזר שטרן: אני רק אבהיר – הסייגים האלה הם לא סייגים שלי, הם סייגים שקובעים בתוך חוק העזר.
<מיכל גולד: לא, זה לא בתוך חוק העזר, זה סייגים שבשלב צו עבירות הקנס אנחנו מבקשים להוסיף.
אורי מקלב: מה ההערה כאן?
אורי מקלב: אתם לא מדברים כאן על נזק לרכוש, אלא נזק רק לאדם או בעל חי?
<מיכל גולד: אנחנו חשבנו שיש הבחנה בין משהו שיכול לגרום לסכנה, להפרעה וכו' לבין הפרעה של סדר בגן, שזה משהו שהוא פחות מינורי.
דוד רותם: הפקחים שלכם – כולם וטרינרים?
<רפאל גילילוב: לא, חד משמעית.
דוד רותם: אז איך הם יודעים שזה עלול לגרום נזק לאדם אן לבעל חיים המצוי בגן או בסביבתו?
<מיכל גולד: אני לא בטוחה שצריך וטרינר כדי לראות אם יש נזק.
דוד רותם: נזק לבעל חיים – איך יודעים שזה גורם נזק לבעל חיים?
<רפאל גילילוב: הסעיף הזה בין היתר – אני מקצין בכוונה – עונה על ונדליזם לבעלי חיים, אני לא צריך בשביל זה להיות וטרינר, אני רואה שיש פגיעה חמורה בבעל חיים בדרך קשה ביותר שאי אפשר לתאר ואני בכך, עם כל הכבוד, כן יכול לתפוס אותו ולתת לו קנס.
<רפאל גילילוב: ויש דברים, לצערי יש דברים כאלה.
אורי מקלב: סעיף 69 – אני מבין שניצלתם את זה שחברת הכנסת מרב מיכאלי לא נמצאת פה, שאתם מחריגים רק את הכלבים ולא את החתולים, כאחת - - -
<מיכל גולד: לא, ההחרגה לכלבים היא לא כיוון שאי אפשר לאכוף עליהם אלא כיוון שהם אמורים לאכוף את זה לפי תקנות עבירות מינהליות, כלומר, זה פשוט מוסדר במקום אחר ואנחנו לא רוצים שתהיה כפילות.
אורי מקלב: למה "למעט כלב"?
<מיכל גולד: על כלב יש הוראה ספציפית.
אורי מקלב: וחתול?
<מיכל גולד: חתול זה פה, זה בדיוק העניין.
<מיכל גולד: לפי הצו הזה הם יוכלו לאכוף את זה על בעלי החיים.
<מיכל גולד: לגבי כלבים, אנחנו לא רוצים שתהיה הסדרה כפולה, יש תקנות עבירות מינהליות שמסדירות את הפיקוח על הכלבים ומכוח אותן תקנות עבירות מינהליות אמורים לאכוף.
<מיכל גולד: זאת אומרת, כן תהיה אכיפה, פשוט מכוח סעיף חוקי אחר.
אורי מקלב: כלי רכב בסעיף 47 זה גם רכב דו גלגלי?
אורי מקלב: מה דינו של אופנוע?
<רפאל גילילוב: אני חושב שצריך ללכת להגדרה של רכב, לא?
אורי מקלב: אני באמת לא יודע הגדרה, אני שואל.
<רפאל גילילוב: יש הגדרה בסעיף הראשון של ההגדרות שמגדיר מהו רכב, שזה "רכב – רכב הנע מכוח מכני או הנגרר על ידי רכב או על ידי בהמה".
<רפאל גילילוב: כלומר, רכב הנע מכוח מכני זה גם עונה על אופנוע.
אורי מקלב: גם אופניים עם מנוע לפי זה?
אורי מקלב: אם זה גם כולל אופניים הייתי כותב את זה הפוך – לא בלשון ההיתר אלא בלשון השלילה, כשיש שלט שאוסר זאת.
<שחר פרלמוטר: הסעיף מסתיים בסייג של הצורך בהודעה מוצגת בגן, כלומר, הסייג כבר בתוך הסעיף.
אלעזר שטרן: לא, להפך, חבר הכנסת אומר שהוא חושב שברירת המחדל היתה צריכה להיות הפוכה.
אורי מקלב: בגלל שהיום זה הפך לדבר שנמצא אצל כולם, נוסעים על אופניים - - -
דוד רותם: אבל אם נשארה שלולית שפוגעת בעוברים אז זו עבירה.
אורי מקלב: סעיף 61(ב) נשמע לי קצת דרקוני.
אורי מקלב: אתם מכירים כזה חוק עזר, תליית כבסים?
<מיכל גולד: יש עבירות כאלה, כן.
אורי מקלב: בסביון?
אורי מקלב: איפה זה קיים, באזור?
<מיכל גולד: יש בכמה רשויות אחרות.
אורי מקלב: לשים כבסים בחזיתות הבניינים?
<מיכל גולד: באופן שפוגעים בחזית ומהווים סכנה לציבור.
אורי מקלב: זה נכון שזה כתוב, אבל נניח "הפוגעים בחזיתו" – פוגעים בחזיתו, הפירוש הוא בנראות, לא משהו שגורם לסכנה או משהו.
<מיכל גולד: זה כן נמצא ברשויות אחרות, אני חושבת שזו סמכות של הרשות להחליט לשמור על חזות העיר.
אורי מקלב: כן, אם היה כתוב כאן שהקנס יכול להיות רק אחרי שראש העיר נותן לו הוראה להוריד את הכבסים.
<רפאל גילילוב: כן, יש את זה בסעיף (ג).
דוד רותם: לפי סעיף 12 – אם אני נכנס לאזור עם רכב ויש רדיו שפועל בתוכו, אני עובר עבירה כי זה גורם לרעש בין השעות 14:00-16:00?
<מיכל גולד: לא, האיסור הוא לא לנקות, לאבק, לנער וכו' – שזה גורם למטרד ורעש, לא האיסור להקמת רעש בפני עצמו.
אורי מקלב: נראה לי ש-105 שקלים – אני הרבה זמן מחפש לראות מישהו שחובט במרבד, תגידו לי איפה זה נמצא, אני אסע לסיור, זה מעלה בי זיכרונות, כבר הרבה זמן לא ראיתי דבר כזה.
דוד רותם: <צו העיריות (עבירות קנס)(תיקון מס' ), התשע"ד-2014 - קריית גת>
דוד רותם: מה לגבי קריית גת – אפשר לאשר?
אורי מקלב: לא ראיתי את זה אבל אם אין כאן דברים דרמטיים אז כן.
דוד רותם: נציג העירייה, בבקשה.
<חי יקיר: אנחנו מבקשים לתקן את צו העיריות (עבירות קנס) כך שנוכל לקבוע קנסות לאכיפת חוק העזר לקריית גת (פיקוח על מכירת בשר ומוצריו).
<חי יקיר: מדובר בקנסות שיעזרו בידנו לאכוף תנאים תברואתיים נכונים ובריאים להחזקת בשר ומוצריו.
<חי יקיר: חוקים דומים כאלה קיימים גם ברשויות אחרות, אנחנו מבקשים לאשר.
אורי מקלב: סעיף 13 – זה לא קנס נמוך מדי?
אלעזר שטרן: זה סעיף 13(ה), זה לא כל הסעיף.
אלעזר שטרן: שוב, מה שמונח בפניכם זה כל הסעיף.
אורי מקלב: בסדר, אני מדבר על סעיף 13(ה).
<דורית ואג: זה חשבוניות, תעודות משלוח.
<חי יקיר: למעשה ראיות על מנת לסייע בידנו ממש לאכוף ולראות מתי וכיצד הגיעו המוצרים אל החנות.
אורי מקלב: זה הקנס אם אדם לא החזיק את הניירות הנכונים?
<חי יקיר: נכון.
<דורית ואג: בעצם הוא צריך להציג להם מתי הוא קיבל, איך הוא קיבל.
אורי מקלב: זאת אומרת – אם אין לו את זה.
דוד רותם: יש לך עוד הערות?
דוד רותם: נצביע על קריית גת.
אלעזר שטרן: כרמיאל וחדרה – תעבירו לי נוסח מתוקן ואני אעביר אותו לוועדה.
עדי קול: בוקר טוב, אני שמחה לפתוח את ישיבת ועדת החוקה בנושא הצעת חוק האזנת סתר (תיקון מס' 6), התש"ע-2009.
עדי קול: קודם כול, אני רוצה לשמוע הערות כלליות.
עדי קול: עוד לפני הצעת החוק ולפני שאנחנו מתחילים לקרוא את הסעיפים ולרדת לעומק העניינים אנחנו רוצים להגיד מספר דברים.
עדי קול: מדובר בהצעת חוק שכבר היתה פה בכנסת הקודמת ולא התקדמה, אנחנו מקווים שנתקדם הפעם טיפה יותר, אם לא עד הסוף.
עדי קול: מדובר על הצעת חוק שמבקשת שינויים או הערות שנכתבו בדוח משיח שנכתב כבר לפני כמעט עשר שנים.
עדי קול: במהלך עשר השנים האלה היו הרבה הזדמנויות לכתוב הצעות, רעיונות, מחשבות בעניין הצעת החוק הזאת - גם המלצות שונות של ועדות שונות, גם דוח ועדת חקירה פרלמנטרית שנכתב ב-2009, גם חוות דעת של מבקר המדינה שנכתבה ב-2010.
עדי קול: ננסה לראות איך אנחנו מטמיעים בהצעת החוק הזאת גם את ההערות שהתווספו במהלך השנים ולא רק את ההערות של ועדת משיח.
עדי קול: זאת אומרת, מצפה לנו הרבה עבודה על ההצעה הזאת.
עדי קול: אשמח אם נפתח בכך שהדוברים יציגו את עצמם ויגידו מספר מילים כלליות לגבי ההצעה לפני שאנחנו יורדים לפרטים.
עדי קול: בבקשה, משרד המשפטים.
<רביד דקל: כפי שגברתי ציינה, ההצעה הזאת מבוססת על דוח משיח.
<רביד דקל: הוחלה עליה הרציפות ולכן אנחנו מוגבלים לנוסח הכחול.
<רביד דקל: בהחלט לקחנו בחשבון את כל האירועים שאירעו במהלך הדרך – הדוחות השונים של מבקר המדינה, דוחות שנכתבו לבקשת היועץ המשפטי לממשלה וגם דוח הוועדה הפרלמנטרית.
<רביד דקל: באנו בדברים עם היועץ המשפטי של הוועדה.
<רביד דקל: יש דברים שנסכים להם, הם לא באים לידי ביטוי בנוסח מחמת המגבלות של הרציפות, אבל בהחלט לקחנו בחשבון את הדברים האלה ואנחנו מסכימים להטמיע שינויים שונים שהוצעו על-ידי כל התחנות בדרך עד הדיון הזה.
<רביד דקל: הבסיס הוא באמת דוח משיח, אבל צריך גם לציין את הסיבה לתיעדוף של ההצעה הזאת לדיון בוועדה הזאת.
<רביד דקל: אני לא יודעת אם כולם יודעים את זה, אבל היתה פנייה במסגרת הרצון לקדם את כלי האכיפה שיש למשטרה במלחמה בפשיעה החמורה ומספר הצעות חוק, בכללן ההצעה הזאת, נקבעו ככאלה שאמורות לשפר את היכולות ולסייע במלחמה בפשיעה החמורה.
<רביד דקל: מכיוון שדוח משיח טיפל בליקויים שונים בתחום האזנת הסתר, היא כוללת מגבלות, היא כוללת הבניית תהליכים לצורך שקיפות שלהם והיא כוללת גם מספר הרחבות – תיכף נגיע לקונספט השונה שעומד בבסיס הנייר של הייעוץ המשפטי של הוועדה – כי בתפיסה שלנו הכלים הנוספים הם מאוד מצומצמים במה שההצעה הזאת כוללת, בעיקר ביחס ליכולת לבצע האזנת סתר לבעלי חסיונות וגם בנוגע להעברת החומר בין רשויות חקירה שונות.
<רביד דקל: אנחנו בטח נצלול לפרטים בשלב יותר מאוחר.
<רביד דקל: יחד עם זאת, חשבנו שלא נכון יהיה לפצל את התוספות מכלל הדיון בהצעה משום שהיא מחכה המון זמן.
<רביד דקל: ראוי להסדיר את הנושא הזה כדי למנוע חזרה של ליקויים.
<רביד דקל: לכן חשוב לזכור ברקע שהתכלית של התיעדוף שלה הוא כדי לסייע למשטרה במלחמה בפשיעה המאורגנת.
<רביד דקל: אני רוצה לדבר רגע על המסמך שהופץ על-ידי הייעוץ המשפטי של הוועדה משום שהוא נסמך על כמה הנחות יסוד, שאני חושבת שראוי להתעכב עליהן כדי לדייק בהן.
<רביד דקל: בגדול, המסמך של הוועדה קורא לצמצום הסמכות להאזין האזנות סתר, אם בקיצור משך הזמן, אם בהגבלה של העילות למתן האזנת סתר להגבלה של - - -
עדי קול: אפשר להגיד שהוא קורא לצמצום, אפשר גם להגיד שהוא קורא להרחיב את ההגנה על הפרטיות.
<רביד דקל: אוקיי, אבל אני מדברת יחסית למצב החוקי הקיים.
<רביד דקל: אם אנחנו מסתכלים על המצב החוקי הקיים, בשנת 1979 ואחר ב-1995 המחוקק יצר איזושהי מסגרת להפעלת הסמכות הזאת, וכמו שאנחנו קוראים את המסמך של הוועדה, הרעיון פה הוא לצמצם מעבר למה שניתן בידי רשויות האכיפה בשנת 1995.
<רביד דקל: קודם כול, צריך להבין שהמציאות הטכנולוגית היא כבר לא אותה מציאות.
<רביד דקל: המסמך של הוועדה מציין את הגידול במספר ההיתרים שמתבקשים מדי שנה בהאזנות סתר.