GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: כן, יש הצעת חוק כזאת.
<מרגלית לוי: תנאים לביצוע 4(א) במועד ביצוע ההקבלה יביא עמו נציג המפלגה את אלה: ההקבלה בקשת המפלגה המקורית התואמת את הבקשה שאושרה לפי תקנה 3, בצירוף תעודת הרישום המקורית; קובץ נתונים על גבי אמצעי רישום מגנטי, ערוך באופן שהורה לו האחראי.
<מרגלית לוי: מחשב נייד לשם בדיקת תקינות תוצאות ההקבלה.
<מרגלית לוי: (ב) נציג המפלגה יזדהה בפני האחראי באמצעות תעודה מזהה ויציג בפניו את בקשת המפלגה המקורית בצירוף תעודת הרישום כאמור.
<מרגלית לוי: אנחנו רואים נדבך על נדבך בתוך התהליך הזה.
<מרגלית לוי: המנגנון הוא להבטיח שאכן מי שאמור לקבל את המידע הוא זה שמקבל את המידע.
<מרגלית לוי: גם אם נשלחה בקשה עם אמצעים כמו פקס או מכתב שהוא לא המקור, לוודא שאכן הוא מחזיק את המקור בידיו.
<מרגלית לוי: מנגנונים שונים כדי להבטיח שהמפלגה היא זו שמקבלת את המידע.
<מרגלית לוי: (ג) לא התקיים אחד התנאים המנויים בתקנה זאת, לא תבוצע ההקבלה.
<ניצן רוזנברג: צילי, הייתה לכם הערה לגבי תקנה 4(א)(2).
<צילי נאה: אין לנו בעיה עם הנוסח הנוכחי.
<צילי נאה: הוא מקובל עלינו.
<צילי נאה: רצינו לוודא שהמבנה של קובץ הנתונים שהמפלגה מחויבת בו בהתאם לנוסח הזה, יהיה בהתאם להוראה האישית שהמפלגה תקבל מהאחראי.
<צילי נאה: ברגע שאושרה הבקשה, האחראי יורה למפלגה באופן אישי איך הקובץ צריך להיראות.
<צילי נאה: כך יובטח המשך התהליך.
<ניצן רוזנברג: התיקון שנדרש בתקנה 4(א)(2) הוא למחוק את המילים "לפי תקנה 6".
<ניצן רוזנברג: זה לא נמצא כאן בנוסח.
<ניצן רוזנברג: צריך להוסיף את זה.
<צילי נאה: נכון.
<צילי נאה: הנקודה שהייתה חשובה לנו היא שתהיה כאן הוראה אישית, לא שהמפלגה תחויב מכוח איזה שהוא נוהל פנימי.
<צילי נאה: אנחנו נמחק כאן את המילים "לפי תקנה 6".
<צילי נאה: אז יקרה מה שמשרד המשפטים מבקש.
<שמעון בראון: למה תקליטור?
<שמעון בראון: אמצעי מדיה מגנטית יכול להיות כל אמצעי מדיה.
<שמעון בראון: עוד שנה שנתיים התקליטור ייעלם מהמפה.
<ניצן רוזנברג: זה תוקן.
<ניצן רוזנברג: המילה "תקליטור" מחוקה.
<צילי נאה: אמצעי רישום מגנטי.
<מרגלית לוי: הקבלה ותוצאותיה 5.
<מרגלית לוי: (א) האחראי יבדוק בנוכחות נציג המפלגה את תקינות אמצעי הרישום המגנטי שעל גביו קובץ הנתונים ואת תקינות הקובץ, ובכלל אלה את התאמתו לנתוני הבקשה שהוגשה לפי תקנה 2; בדיקה כאמור תיערך באופן ממוחשב ומבלי שייחשף בפני כל גורם שאינו נציג המפלגה כל מידע על זהות חברי המפלגה; בתום הבדיקה יוחזר קובץ הנתונים לנציג המפלגה.
<מרגלית לוי: (ב) נמצאו אמצעי הרישום המגנטי וקובץ הנתונים תקינים, יערוך האחראי הקבלה של הפרטים המזהים בין הנתונים מקובץ הנתונים לבין קובץ מרשם האוכלוסין, באופן ממוחשב.
<מרגלית לוי: (ג) ההקבלה תיערך על בסיס מספר הזהות באמצעות מחשב ייעודי שאינו מקושר למאגר מרשם האוכלוסין ושאינו מאפשר אגירה של נתונים, ובאופן שיבטיח שלא ייחשף במהלכה כל מידע על זהות חברי המפלגה בפני כל גורם שאינו נציג המפלגה.
<מרגלית לוי: (ד) בהקבלה יירשמו באופן ממוחשב על גבי אמצעי רישום מגנטי חדש הפרטים המזהים של כל חבר מפגה כפי שנמסרו בקובץ הנתונים, ולצדם אותם הפרטים, המעודכנים בהתאם לקובץ מרשם האוכלוסין, לרבות אם נפטר.
<מרגלית לוי: (ה) בסיום ההקבלה יבדוק נציג המפלגה באמצעות המחשב הנייד שהביא עימו את תוצאותיה, ויודיע לאחראי אם הן תקינות.
<מרגלית לוי: (ו) ראה האחראי שבשל סיבות טכניות שמקורן בקובץ הנתונים שהעבירה המפלגה לא ניתן לבצע את ההקבלה, היא לא תבוצע עד להמצאת קובץ נתונים תקין, במועד שיקבע לכך האחראי.
<מרגלית לוי: (ז) לאחר סיום ההקבלה, יאותחל המחשב הייעודי כאמור בתקנת משנה (ג) בנוכחות נציג המפלגה, ויימחק ממנו כל מידע שמקורו בקובץ הנתונים; נמחק המידע מן המחשב כאמור, יחתמו נציגי המפלגה והאחראי על אישור תקינות ההקבלה ותוצאותיה, לפי הטופס שבתוספת.
<מרגלית לוי: בטופס יפורט מידע כמותי בלבד בדבר תהליך ההקבלה ותוצאותיו, שאין בו מידע הניתן לזיהוי אודות חברי המפלגה.
<מרגלית לוי: (ח) האחראי ימסור לנציג המפלגה את האישור לפי הטופס שבתוספת וכן את תוצאות ההקבלה על גבי אמצעי רישום מגנטי חדש.
<מרגלית לוי: אנחנו מדברים על איזה שהוא תהליך ביצועי.
<מרגלית לוי: אני אנסה להמחיש אותו בהיבט הטכני, אחר כך נדבר על המנגנון.
<מרגלית לוי: בהיבט הטכני המפלגה מביאה איתה את אמצעי הרישום המגנטי לפי המבנה שהנחינו אותה.
<מרגלית לוי: אנחנו מכינים את מרשם האוכלוסין בהתאם לאותו מבנה, כאשר המפתח להשוואה הוא מספר הזהות.
<מרגלית לוי: אמצעי הרישום המגנטי של משרד הפנים נמצא בתוך מערכת מחשב שמנותקת לחלוטין ממערכות המחשב של משרד הפנים.
<מרגלית לוי: זה מחשב ייעודי שנרכש לטובת המשימה הזאת, ללא שום תקשורת.
<מרגלית לוי: התוכנה נכנסת לתוך המחשב הייעודי הזה של משרד הפנים.
<מרגלית לוי: מגיע איש מאחת המפלגות, מכניס את הנתונים של האדם לתוך המחשב הייעודי.
<מרגלית לוי: בתוך התהליך הזה מתבצע תהליך של עיבוד.
<מרגלית לוי: זה הוא תהליך ההקבלה.
<מרגלית לוי: מתבצעת ההצלבה בין מספרי הזהות שיש במרשם האוכלוסין למספר הזהות שיש בתוך המידע שהמפלגה הביאה עמה.
<מרגלית לוי: הפלט של התהליך הזה זה שבתום תהליך ההקבלה המפלגות השונות מקבלות לצד הרשומות שהן הביאו, את הרשומות עם הפרטים המעודכנים שרשות האוכלוסין הביאה עמה.
<מרגלית לוי: ההצלבה הזאת מאפשרת להן לקבל לצד אותו מספר זיהוי, את הפרטים של האדם, לרבות אם נפטר, מה נשתנה וכו'.
<מרגלית לוי: זה בעצם מה שמתקבל בסופו של דבר.
<מרגלית לוי: בהיבט הטכני, מבחינת להבטיח את הפרטיות של האנשים, בתהליך העיבוד לא רואים הרצה של התהליך הזה.
<מרגלית לוי: זה איזה שהוא תהליך פנימי בתוך המחשב שלא מאפשר אפילו הצצה לשנייה של מה שקורה בתוך המחשב.
<מרגלית לוי: את זה עשינו במסגרת הפיילוט של מפלגת העבודה.
<מרגלית לוי: החוק מחייב אותנו לא לחשוף את הפרטים של אותם אנשים.
<מרגלית לוי: זה המנגנון שעליו אנחנו מדברים.
<מרגלית לוי: זה מגובה עם תהליכים של אישור, של בדיקה, תהליך של הלבנה, לראות שאמצעי הרישום המגנטי תקין לפני שמתחילים.
<מרגלית לוי: יש את כל התהליך הטכני הפשוט שאנחנו עושים אותו.
<מרגלית לוי: בסיומו אנחנו מחתימים את נציג המפלגה שמקבל את הנתונים הכמותיים, לרבות העובדה שהוא נכח בתהליך עצמו והכל בוצע באופן תקין.
<מרגלית לוי: התוכנה הזאת פותחה בשלבים.
<מרגלית לוי: יחד עם מפתח התוכנה היינו שותפים בתהליך מאוד מורכב כדי לראות איך אנחנו מפעילים את המנגנון הזה בשיתוף עם רמות, בשיתוף עם איש הפיתוח שלו, בשיתוף עם המפקח הארצי על הבחירות ברשות האוכלוסין.
<מרגלית לוי: זה מנגנון שמבטיח את כל ההיבטים של הגנת הפרטיות, אבטחת המידע ואי חשיפה של פרטים.
<מרגלית לוי: זה מה שרצינו להגיע אליו.
<מרגלית לוי: זאת התוצאה שאליה אנחנו מגיעים.
<מרגלית לוי: אנחנו ערוכים מבחינת התוכנה, ערוכים מבחינת האמצעים הנדרשים להפעלה, כך שמרגע שיאושרו התקנות ניתן יהיה ליישם את התקנות הלכה למעשה.
<מרגלית לוי: נוהל ביצוע ההקבלה 6.
<מרגלית לוי: האחראי, בתיאום עם רשם מאגרי המידע, יקבע נהלים לעובדיו לצורך ביצוע תקנות אלה לרבות לעניין אבטחת המידע; הנהלים יפורסמו באתר האינטרנט של משרד הפנים.
<מרגלית לוי: תחילה 7.
<מרגלית לוי: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.
<מרגלית לוי: בתוספת יש את טופס תקינות ההקבלה ותוצאותיה עליו חותמים נציגי המפלגה שמאשרים שהכל בוצע באופן תקין ובנוכחותם.
<מרגלית לוי: אני ארצה לפרט על מה הם חותמים.
<מרגלית לוי: שם הקובץ זה מזכר שאנחנו נותנים לאותה מפלגה שמגיעה.
<מרגלית לוי: יש את סך הרשומות בקובץ המרשם של מרשם האוכלוסין.
<מרגלית לוי: אם מרשם האוכלוסין מכניסה לקובץ 60 אלף רשומות, אנחנו מציינים את סך הרשומות שרשות האוכלוסין מביאה איתה.
<מרגלית לוי: יש את סך כל רשומות הקלט מטופס האישור של המפלגה.
<מרגלית לוי: אם המפלגה הצהירה שהיא מבקשת 60 אלף רשומות או 50 אלף רשומות, אנחנו מציינים.
<מרגלית לוי: סך רשומות הקלט בפועל של המפלגה אמור להיות אותו מספר.
<מרגלית לוי: הם ביקשו 60 אלף בבקשה הראשונית והגיעו עם אמצעי רישום מגנטי שיש בו 60 אלף.
<מרגלית לוי: בדרך כלל זה אמור להיות עם התאמה מלאה.
<מרגלית לוי: יש את סך כל מספרי הזהות התקינים בבדיקה.
<מרגלית לוי: נניח עשינו את הבדיקה ומתוך עשרת אלפים רשומות שתי רשומות לא היו תקינות.
<מרגלית לוי: יש את סך כל מספרי הזהות שאינם תקינים.
<מרגלית לוי: אנחנו מציינים את מספר השגויים.
<מרגלית לוי: יש את סך כל הרשומות שנמצאו במקביל בקובץ המרשם.
<מרגלית לוי: אנחנו אומרים, אוקי, ביקשתם 60 אלף, נמצאו במרשם 50 אלף, הפער הוא 10 אלפים.
<ניצן רוזנברג: אין התייחסות בתקנות לבקשות חוזרות להקבלה.
<ניצן רוזנברג: בקשה חוזרת, ככל שתהיה, צריכה לעמוד באותם תנאים שקבועים לגבי הבקשה להקבלה הראשונה.
<ניצן רוזנברג: היא מוגשת עד 30 ימים לפני.
<מרגלית לוי: המנגנון הוא עד 30 ימים לפני.
<מרגלית לוי: בהנחה ש-10 אלפים הרשומות יצאו שגויות, היא עושה בדיקה מול אותם בעלי זכות בחירה.
<מרגלית לוי: אם היא רוצה לשוב ולחזור, היא צריכה לעבוד בהתאם לאותו מנגנון.
<מרגלית לוי: אין פה צורך לעשות מנגנון נפרד.
<מרגלית לוי: המפלגות יצטרכו לעשות את השיקול שלהן מתי לבוא, להגיש את הבקשה שלהן, ולעשות את התהליך הזה כדי לאפשר לעצמן לעמוד במסגרת שנקבעה בתקנות.
יריב לוין: אני רוצה להודות לשר הפנים שדחף את העניין ואיפשר לנו להשלים אותו.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בכללי לשכת עורכי הדין (מתן סעד משפטי למעוטי אמצעים), הצעה שדוחף אותה חבר הכנסת יריב לוין כבר כמה שנים.
יריב לוין: הכללים שאנחנו עוסקים בהם היום הם תולדה של הצעת חוק שהוגשה על ידי בקדנציה הקודמת, שתכליתה הייתה לקבוע מתן סעד משפטי למעוטי אמצעים כסמכות שבחובה של לשכת עורכי הדין.
יריב לוין: החוק הזה, בזכות הטיפול היעיל של הוועדה בראשותך, היה החוק שהצלחתי להעביר מאז כניסתי לכנסת.
יריב לוין: מאז חלפו יותר מ-5 שנים, 67 חוקים נוספים בקריאת שנייה ושלישית, ותקנות אין.
יריב לוין: הדבר הזה הוא לא תולדה של הוועדה, אלא תולדה של הרבה מאוד קשיים שהיו בדרך.
יריב לוין: היו וויכוחים על כל מיני מרכיבים בעניין הזה.
יריב לוין: בסופו של דבר אני שמח שמובאות בפנינו תקנות שמוסכמות, כפי שאני מבין, על משרד המשפטים, ואושרו כנדרש - למעשה כללים - במועצה הארצית של הלשכה.
יריב לוין: אני רוצה לומר שיש דברים שאולי הייתי עושה קצת אחרת, אבל הניסיון מלמד שאם לא נאשר את הכללים האלה, רוב הסיכוי שנישאר בלי כללים בכלל, כאשר הבחירות בלשכה מתקרבות.
יריב לוין: אני חושב שהפרויקט של "שכר מצווה" למתן סעד משפטי למעוטי אמצעים הוא פרויקט עם חשיבות עצומה, עם הישגים מאוד גדולים.
יריב לוין: אני חושב שהעיגון והאישור של התקנות יבטיחו את המשך קיום הפרויקט, את התקצוב שלו בדרך כזאת שאפשר יהיה לתת שירות בהיקף רחב.
יריב לוין: יצילו סדרי גודל של מאות מקרים מידי שנה.
יריב לוין: מכיוון שזאת הזדמנות היסטורית שהצלחנו להביא את כל הגורמים להסכים איכשהו על איזה שהוא נוסח, הייתי מאוד שמח אם נאשר את הכללים, למרות שאם הדברים היו תלויים בנו היינו דברים מסוימים משפרים ומתקנים.
<רן מלמד: אני רוצה לברך על הכללים האלה.
<רן מלמד: אני חושב שפרויקט "שכר מצווה" עושה עבודה מעולה.
<רן מלמד: אנחנו גאים שהפרויקט מתקיים בהרבה מאוד מקומות בארץ בתוך מרכזי הזכויות שלנו, דבר שעוד יותר יוצר חיבור עם הלשכה ועורכי הדין.
<רן מלמד: יש לנו הערות ספציפיות, אבל ככלל הפרויקט הזה הוא פרויקט מבורך, אדיר.
<רן מלמד: אני מודה לחבר הכנסת לוין ולך על הקבלה של זה היום.
אלעזר שטרן: הנוסח שמונח פה על שולחן הוועדה זה הנוסח שאושר במועצה הארצית, עם תיקוני ניסוח קלים שנעשו בתיאום עם לשכת עורכי הדין ועם משרד השפטים.
אלעזר שטרן: יהיה תיקון ניסוח שאני אקרא.
אלעזר שטרן: הוא עוד לא מופיע בנוסח שלפני
אלעזר שטרן: כם כאן היום.
אלעזר שטרן: הגדרות 1.
אלעזר שטרן: בכללים אלה – "הכנסה" - כהגדרתה בתקנות הסיוע; "חוק הסיוע" – חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972; "יחידה לסיוע משפטי" – יחידה שהוקמה לפי סעיף 6.
אלעזר שטרן: "ייצוג משפטי" – ייצוג בפני ערכאות שיפוטיות או מעין שיפוטיות; "ממונה ארצי" – מי שהתמנה לפי סעיף2; "ממונה מחוז" – מי שהתמנה לפי סעיף 2; ההגדרה "סיוע ראשוני" - תימחק.
אלעזר שטרן: במקום ליצור שתי הגדרות נפרדות, האחת של "סיוע ראשוני" והשנייה של "סעד משפטי", הרכיבים של המונח "סיוע ראשוני" ייכנסו לתוך ההגדרה של "סעד משפטי".
אלעזר שטרן: "סעד משפטי" – ייעוץ משפטי, ייצוג משפטי או שניהם יחד.
אלעזר שטרן: לעניין זה – ייעוץ משפטי לרבות כתיבת מכתבים, מילוי טפסים, בקשות דחופות המופנות לערכאות שיפוטיות או מעין שיפוטיות.
אלעזר שטרן: "רכוש" – זכויות במיטלטלין או במקרקעין בזכות שבדין או בזכות שביושר, וכן כספים לרבות פיקדונות, איגרות חוב, ניירות ערך, קופות גמל או מסמכים סחירים אחרים; לעניין זה – לא יראו זכות בעלות או חכירה לדורות בדירת מגורים אחת כ"רכוש"; "השכר הממוצע" – כהגדרתו בחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשכ"ח-1968; "תחנה" או "תחנת סיוע משפטי" – תחנה שהוקמה על ידי ממונה המחוז לפי סעיף2 אליה פונה מבקש בבקשה לקבלת סעד משפטי לפי סעיף 7(א); "תקנות הסיוע" – תקנות הסיוע המשפטי, התשל"ג-1973.
אלעזר שטרן: ממונה מחוז 2.
אלעזר שטרן: המנהל הכללי של הלשכה ימנה ממונה מחוז שהוא חבר בלשכה, לכל יחידה לסיוע משפטי במחוזות הלשכה ורשאי הוא למנות ממונה מחוז אחד למספר מחוזות; ממונה מחוז יקים תחנת יחידה לסיוע משפטי אחת או יותר לפי הצורך.
אלעזר שטרן: מתן סעד 3.
אלעזר שטרן: סעד משפטי יינתן על ידי ממונה מחוז ביחידות הסיוע או על ידי עורך דין שהוא מינה משפטי על פי כתב מינוי.
<רן מלמד: אנחנו חושבים שמה שחסר בסעיף הזה זו הגדרה של קריטריונים לעורך הדין הממונה.
<רן מלמד: אנחנו רוצים שעורכי הדין שנותנים את הסיוע יהיו עורכי דין שמתמחים בתחום שהם נותנים את הסיוע.
<רן מלמד: אם אפשר, לפחות לכתוב שיהיו איזה שהם קריטריונים, או לחילופין, שעו"ד שרוצה לעסוק בנושא דיור ולא מכיר את התחום, יעבור איזו שהיא הכשרה.
<רן מלמד: אנחנו חושבים - -
יריב לוין: פירושו להחזיר את העסק למועצה הארצית.
יריב לוין: לא הייתי מציע את זה.
יריב לוין: אין מה לעשות.
יריב לוין: אתה צודק, אבל - -
אורית סטרוק: אתה רציני, יריב?
אורית סטרוק: אנחנו מאפשרים לעורך דין שלא מבין שום דבר - -?
יריב לוין: לא, זה לא קורה.
יריב לוין: בשביל זה יש ממונה ויש אחראי.
אורית סטרוק: יש דבר כזה.
יריב לוין: אורית, אני מכיר את הפרויקט הזה שנים ארוכות.
יריב לוין: הייתי בין היוזמים שלו.
יריב לוין: אין דברים כאלה.
יריב לוין: השירות ניתן על ידי אנשים שמבינים ועושים.
יריב לוין: הם עושים מלאכת קודש.
יריב לוין: האויב של הטוב הוא הטוב ביותר, חד וחלק.
יריב לוין: אין בעיות מהסוג הזה .
יריב לוין: יש ממונה.
יריב לוין: הוא מפקח.
יריב לוין: הוא קובע מי מקבל את התיקים.
יריב לוין: אין פה אנשים שמרוויחים כספים.
יריב לוין: אין חשש כזה.
<רן מלמד: עורך דין לא יודע לדבר עם האוכלוסייה שמגיעה - -
יריב לוין: תשמע, הכל נכון.
יריב לוין: אפשר להעביר אותם קורס באמהרית ואפשר הכל, רק הבעיה היא שלא יהיה פרויקט ולא יהיה כלום.
יריב לוין: אנחנו נותנים מה שאפשר.
יריב לוין: המהות של הפרויקט הזה - אני אזכיר לך כי זה לב העניין - זו העובדה שאתה מצליח להביא את השירות לאנשים למקום שלהם, לא שהם צריכים לנסוע ולחפש.
יריב לוין: מביאים ונותנים להם את השירות.
יריב לוין: יש גם תהליך של מיון.
יריב לוין: אחר כך, אם מישהו צריך לקבל איזה שהוא ייעוץ יותר רחב ויותר מעמיק, זה הולך באיזה שהוא תהליך שהוא הרבה יותר מקצועי.
יריב לוין: זה מגיע לעו"ד שמתעסק בתחום, עם התמחות בלטיגציה.
יריב לוין: כשאתה נכנס למשרד עורכי דין בשוק הפרטי - - עו"ד, להבדיל מרופא, הוא עו"ד לכל נושא שהוא מחליט להתעסק בו.
יריב לוין: הדבר הזה לא נקי מבעיות.
יריב לוין: אם רוצים לתת הסמכה לעו"ד רק בתחום מסוים, או רוצים שנעשה הפרדה בין עו"ד של לטיגציה לאחרים כמו שזה קיים במדינות אחרות, זה חורג לגמרי מכאן.
<חן וונדרסמן: יריב, אני רוצה להסביר את הרציונל מאחורי הסעיף הזה, למה כתבנו אותו כמו שכתבנו אותו.
<חן וונדרסמן: זה מכוון שאין פה קריטריונים.
<חן וונדרסמן: זה לא הוסר בהפתעה.
<חן וונדרסמן: הסיבה היא שבפועל ובשטח אנחנו רואים שהאפשרות שלנו לתמרן עם עורכי הדין הצעירים, אלה שנמצאים שנה בשוק, היא הרבה יותר גדולה.
<חן וונדרסמן: הרבה פעמים עורכי דין לא מעוניינים לקחת תיקים קטנים.
<חן וונדרסמן: הם לא רוצים לקחת תיקים שהם עובדים עליהם שעה או שעתיים, כמו למשל איזה צו תשלומים בהוצאה לפועל.
<חן וונדרסמן: הם רוצים לקחת תיקים רציניים.
<חן וונדרסמן: מה שקורה שהרבה פעמים כאשר אנחנו מעבירים את התיקים היותר פשוטים, אלה שבאמת צריך לעשות בהם תהליך אחד או שניים, הם פשוט נופלים בין הכיסאות, לכן חשבנו שזה נכון לא לאפשר כתיבה ברורה של הקריטריונים בכללים.
<חן וונדרסמן: כמובן שהכשרה של עורכי דין היא חובה.
<חן וונדרסמן: אנחנו לא נותנים לאף אחד לייצג בלי הכשרה, משום שזה מעבר על כללי האתיקה.
<חן וונדרסמן: אין פה שאלה.
אלעזר שטרן: שכר טרחת 4.
אלעזר שטרן: (א) לא ייגבה שכר טרחה בעד מתן סעד משפטי שהוענק לפי כללים אלה.
אלעזר שטרן: עורך דין (ב) חבר הלשכה שנתמנה כאמור בסעיף 3 לא יגבה שכר טרחה בעבור עניינים נוספים הקשורים במישרין או בעקיפין למינוי האמור במשך שנה מיום קבלת התיק לטיפולו.
אלעזר שטרן: ממונה ארצי 5.
אלעזר שטרן: (א) המנהל הכללי של הלשכה ימנה ממונה ארצי, שהוא חבר הלשכה, לממונה על היחידיות לסיוע משפטי במחוזות הלשכה.
אלעזר שטרן: (ב) ממונה ארצי רשאי ליטול לעצמו כל סמכות הנתונה לממונה מחוז.
אלעזר שטרן: יחידה לסיוע 6.
אלעזר שטרן: המנהל הכללי של הלשכה יקים יחידה לסיוע משפטי בכל אחד ממחוזות הלשכה משפטי שתפקידה מתן סעד משפטי למעוטי אמצעים שאינם זכאים לכך מהמדינה לפי חוק, בהתאם לכללים אלה.
אלעזר שטרן: בקשה לקבלת 7.
אלעזר שטרן: (א) המבקש סעד משפטי, יגיש בקשה ליחידה לסיוע משפטי הנמצאת בתחום סעד משפטי מחוז הלשכה בו נמצא מקום מגוריו; הבקשה תהיה ערוכה בטופס שיימסר חינם בכל תחנה או באתר האינטרנט של הלשכה.
אלעזר שטרן: (ב) המבקש יחתום על כתב התחייבות בלתי חוזרת ולפיו הוצאות משפט אשר ייפסקו לטובתו, יועברו לקרן "שכר מצווה בע"מ".
אלעזר שטרן: הסעיף הזה היה במקור ממוקם במקום אחר, בסעיף 9, והועבר לפה.
אלעזר שטרן: פה הוא פשוט יותר מתאים.
אלעזר שטרן: (ג) סעד משפטי יינתן אם נוכח ממונה המחוז או עורך הדין שהוא מינה לדעת, לפי אמות המידה הקבועות בסעיף 9, שאין ידו של המבקש משגת לשאת בהוצאות הסעד.
מרב מיכאלי: ב7(א) הטופס יימסר חינם בכל תחנה או באתר האינטרנט.
מרב מיכאלי: למה לא גם וגם?
מרב מיכאלי: למה לא במקומות נוספים?
מרב מיכאלי: עמותת ידיד עשתה רשימה של המקומות הנוספים שאפשר וכדאי, לדעתי, שבהם יהיה הטופס הזה בשביל שהציבור ידע שהשירות הזה עומד לרשותו.
מרב מיכאלי: זה לא דבר טריוויאלי.
<חן וונדרסמן: הטופס לא מפרט את השירות.
<חן וונדרסמן: הטופס הוא טופס קבלה של הפונה.
<חן וונדרסמן: ממילא, כשהוא יגיע לפגישת ייעוץ, הוא מחויב למלא את הטופס.
<חן וונדרסמן: הטופס הוא לא טופס אינפורמטיבי.
<חן וונדרסמן: הוא טופס - -
אורי מקלב: היא מדברת על מידע, שידעו שיש אפשרות.
מרב מיכאלי: אני חושבת שזה משהו שעולה מתוך הדברים.
דוד רותם: את רוצה שבמקום המילה "או" יהיה כתוב "ובאתר האינטרנט".
מרב מיכאלי: אל"ף, בתור שלב ראשון, ובי"ת, אני רוצה שתשקלו אם אתם יכולים להגיד את המקומות שאתם מציעים.
<רבינוביץ שני: אנחנו מבקשים שזה יהיה זמין בלשכות הוצאה לפועל, בבתי המשפט ובלשכות של הסיוע המשפטי, כדי ליידע את האנשים שאין להם גישה לאינטרנט שהאפשרות הזאת קיימת.
<רן מלמד: אני מבקש שהטופס יהיה בערבית וברוסית.
<רן מלמד: אני חושב שאלו שתי אוכלוסיות מאוד גדולות שלא תמיד, גם אם הן הרבה שנים בארץ, יודעות לקרוא עברית.
<רן מלמד: אני חושב שצריך לתרגם להן את הטופס.
אורית סטרוק: מה עם אמהרית?
<רן מלמד: באמהרית הקבוצה קטנה מידי.
<רן מלמד: אני חושב ששתי הקבוצות הגדולות זה ערבית ורוסית.
<רן מלמד: זה מהניסיון שלנו.
<חן וונדרסמן: אני רוצה להסביר קצת על הטופס, כי לדעתי יש איזה חוסר הבנה מה זה הטופס הזה.
<חן וונדרסמן: הטופס הזה הוא איזו שהיא אינדיקציה שלנו כמטה שעובד עם אותם אנשים, עם אותם פונים, לקטלג אותם, לראות מה ההכנסות שלהם, מה אותו בן אדם מרוויח, האם יש לו רכוש, האם אין לו רכוש.
<חן וונדרסמן: העובדה שהטפסים האלה יחולקו ביותר מקומות, לא תשנה את ההרחבה של מתן הסיוע.
<חן וונדרסמן: זה לא ישפיע.
מרב מיכאלי: ברור לגמרי שזה לא משנה את הקריטריונים.
מרב מיכאלי: הקריטריונים נשארים אותם קריטריונים.
<חן וונדרסמן: המטרה שלכם שיהיה יותר פרסום.
<חן וונדרסמן: אתם רוצים שיהיה יותר פרסום.
<חן וונדרסמן: הטופס זו לא הדרך.
יריב לוין: הטופס הוא לא הפרסום.
<חן וונדרסמן: אני לא חושבת שאם נשנה את העניין לגבי הטופס, זה יגיע למטרה שאותה אתם רוצים לקדם.
<חן וונדרסמן: זה לא מה שאתם רוצים לעשות.
<רן מלמד: אם מה שאת אומרת - -
דוד רותם: רן, כל מי שיגיע בסופו של דבר לפגישת ייעוץ, יסבירו לו מה כתוב בטופס.
<חן וונדרסמן: בדיוק.
<רן מלמד: לפי הטענה הזאת לא צריך פרסום באתר האינטרנט.
<רן מלמד: הייתי מציע להוסיף סעיף שמדבר על הפרסום.
מרב מיכאלי: ערבית ורוסית כן צריך להוסיף כאן בסעיף.
מרב מיכאלי: גם אם מישהו מגיע לפגישה, בשביל למלא, לקרוא - -
<חן וונדרסמן: אני לא בטוחה שאפשר לאשר את זה בצורה - -
יריב לוין: הטופס צריך להיות טופס שהמינהלת של הפרויקט יודעת לטפל בו.
יריב לוין: זו תכלית הטופס.
יריב לוין: הוא ישב בתחנה עם הנציג שיעזור לו למלא אותו.
<חן וונדרסמן: הפונים לא ממלאים את הטופס לבד.
<רן מלמד: סליחה שאני מקשה, אבל אם יגיע אדם שלא יודע לדבר עברית מספיק טוב, תדעי להצמיד לו עורך דין שיודע את השפה?
יריב לוין: כן, זה מה שקורה בפועל.
<חן וונדרסמן: זה לא יעזור שהוא ימלא טופס בשפה הרוסית או בשפה הערבית אם אני כמטה מקבלת את הטופס ולא יודעת לקרוא את השפה.
<רן מלמד: הוא צריך להבין את מה שמבקשים ממנו.
<חן וונדרסמן: הוא מבין.
<רבינוביץ שני: הוא צריך לחתום על הטופס?
<רן מלמד: אם את רוצה שהוא ימלא טופס עם הפרטים שלו שיקבע את הזכאות שלו, הוא צריך להבין בשפה שלו.
יריב לוין: תבין דבר פשוט.
יריב לוין: הטופס הוא לא איזה משהו מורכב.
יריב לוין: זה לא הסיוע המשפטי של המדינה, ששם יש משהו הרבה יותר מורכב.
יריב לוין: המטרה היא שהמנגנון המינהלי יהיה פשוט ככל הניתן, כדי שהמערכת תשקיע במתן הסיוע, לא במנהלה מסביבו.
יריב לוין: אומרים לבן אדם לכתוב כמה פרטים בסיסיים.
יריב לוין: אם מגיע אדם שאיננו דובר עברית, לא מבין, אין איתו מישהו שבא איתו ויודע לתרגם ולהסביר לו, וכלו כל הקיצין, אז מוצאים פתרון של לחבר לו מישהו שמבין ויודע.
יריב לוין: אתה לא יכול להעמיד בכל תחנה, בכל מקום 8 עורכי דין שכל אחד דובר שפה אחרת.
דוד רותם: אם יהיו תקלות, יהיה צריך לפנות ללשכה כדי שתתקן את התקנות.
יריב לוין: אני מזכיר לך עוד דבר אחד חשוב.
יריב לוין: הכללים האלה נועדו למטרה של עיגון הנושא של איך אתה נותן את הזכאות ועיגון התהליך.
יריב לוין: הם לא כניסה לכל פרטי הפרטים של מה בדיוק כתוב בטופס, באיזה סטנד הטופס הזה יימצא וכן הלאה.
יריב לוין: אני אזכיר ליושב ראש שהיה פה ויכוח אם בכלל צריך שיהיו כללים.
יריב לוין: דעתי, אגב, שהפרויקט יכול לעבוד עם ההסדר שלו.
יריב לוין: היושב-ראש היה זה שאמר שהוא רוצה שיהיו כללים.
יריב לוין: הוא דיבר על הנושאים האלה.
יריב לוין: אין כוונה להיכנס לפרטי המינהלת של הלשכה, באיזה גודל טופס, האם האותיות יהיו גדולות או קטנות.
יריב לוין: אם רוצים להכשיל את העסק, זה המתכון להכשיל אותו.
<רן מלמד: אנחנו מדברים על בדיוק הפוך.
יריב לוין: זה לא יהיה.
יריב לוין: פירושו של כל דבר כזה הוא להחזיר את העסק, להתחיל את כל הסיפור מהתחלה.
<חן וונדרסמן: הסיטואציה הזאת לא קורית.
<חן וונדרסמן: היא לא קרתה מעולם.
אלעזר שטרן: מבחינה פורמאלית הסמכות של הוועדה היא לאשר רק חלק מסוים מהכללים האלה.
אלעזר שטרן: לפי ההסמכה בחוק, הסמכות היא לאשר רק את הסעיפים שנוגעים לאמות המידה.
אלעזר שטרן: מבחינה פורמאלית הוועדה יכולה לאשר רק את הדברים שנוגעים לאמות המידה, כך שהדיון הזה הוא דיון ראוי, אבל לא בטוח שהוועדה היא - - הסיבה שכל המעטפת נמצאת היא בגלל שבדיון הקודם שהתקיים ב-2011, הוגשו כללים לוועדה שכללו בעיקר את אמות המידה, כאשר אז היושב-ראש אמר שהסמכות של הוועדה היא רק אמות המידה וכדאי שיהיו כללים.
<רן מלמד: אני מחייב את הפרויקט, אני מחייב את החוק.
<רן מלמד: זה פרויקט מקדים.
<רן מלמד: בגלל שאנחנו עובדים עם האנשים בשטח אנחנו מכירים את הבעיות.
יריב לוין: שבו עם הלשכה, תגידו להם שבאופקים יתגברו תגבור כזה כי נתקלתם שם בבעיות, במקום אחר ייצרו עמדה של הטפסים.
יריב לוין: לא צריך כל דבר לקבוע בתוך כללים.
<חן וונדרסמן: רוב העמותות שאנחנו עובדים איתן רואות שאין מצבים כאלה בשטח.
<חן וונדרסמן: אני לא זוכרת שאי פעם נתקלנו בסיטואציה כזאת.
<רן מלמד: כשאת יושבת בתוך מרכזי הסיוע של ידיד אנחנו נותנים לך את השירות של התרגום.
<רן מלמד: אני עדיין אומר לך שמי שעובד הרבה מאוד שנים על נושא של הנגשה לשונית, תרבותית - אני חושב שזאת זכות יסוד של בן אדם - הנושא הזה הוא קריטי, חשוב דווקא בלשכת עורכי הדין.
<חן וונדרסמן: אני אומרת לך שאני מחויבת לתת את השירות לפי החוק, כאשר החוק הזה לא מבדיל בין שפות שונות.
<חן וונדרסמן: החובה היא חובה כלפי כולם.
אלעזר שטרן: (ד) ממונה מחוז או עורך הדין שהוא מינה רשאי לחקור את המבקש ולדרוש ממנו תצהיר ומידע, בעל פה ובכתב, להוכחת פרטי הבקשה; היקף החקירה והדרישה יכול שישתנה בהתאם לסעד המשפטי המבוקש.
<רבינוביץ שני: כפי שכתבנו בנייר העמדה שלנו, אנחנו חושבים שזה מעניק סמכות ושיקול דעת יותר מידי רחבים.
<רבינוביץ שני: לא מדובר כאן בגוף ציבורי, מדובר כאן בעו"ד פרטי שיושב מול אדם.
יריב לוין: זה גוף ציבורי לחלוטין.
דוד רותם: ידיד זה גוף ציבורי.
<רבינוביץ שני: הסמכות המאוד כללית ורחבה הזאת לחקור בכתב ובעל פה בלי שום הגבלות מעלה חשש שעלה בעבר.
אברהם מיכאלי: הוא יכול מקסימום להגיד לו שהוא לא זכאי.
אברהם מיכאלי: את הקונספציה הבנו.
אברהם מיכאלי: מדובר פה בסיוע מוגבל.
<רבינוביץ שני: .
<רבינוביץ שני: יש כאן אמות מידה לגבי מצב כלכלי.
<רבינוביץ שני: זה במפורש בסעיף 9.
<רבינוביץ שני: לא ברור לי למה צריכים להעניק סמכות כה רחבה לחקור לגבי כל מצב כלכלי, לגבי כל מה שעו"ד רוצה.
דוד רותם: כי אנחנו רוצים לדעת אם יש לו הכנסה או אין לו הכנסה.
<רבינוביץ שני: את זה אפשר לקבל ממסמכים.
<רבינוביץ שני: יש את סעיף 9 שקובע לפי איזה אמות מידה קובעים את הזכאות.
<רבינוביץ שני: אין לנו התנגדות לבקש מהפונה לחתום על תצהיר בפני עורך הדין.
<רבינוביץ שני: אני חושבת שאין מקום לסמכות רחבה כזאת.
דוד רותם: אם נתחיל לשלוח אותם לעורכי דין לחתום על תצהירים, זה יהיה סיפור.
<רבינוביץ שני: המילה "לחקור" בעייתית.
יריב לוין: אנחנו קובעים מסגרת כללית.
יריב לוין: אנחנו לא נכנסים אם מותר יהיה לו לבקש מסמך כזה או אסור יהיה לו לבקש מסמך כזה.
יריב לוין: זה לא עובד ככה.
<רבינוביץ שני: ההיפך.
<רבינוביץ שני: הסעיף הזה אומר שמותר לו הכל.
יריב לוין: נכון, מותר לו לעשות בדיקה.
יריב לוין: המשאבים הם מוגבלים.
יריב לוין: אנחנו רוצים לתפוס את הרמאים.
<רבינוביץ שני: הסמכות לחקירה כללית כזאת היא בעייתית.
יריב לוין: מי שלא רוצה להיחקר - -
<רבינוביץ שני: אין שום סיבה להיחקר.
יריב לוין: בטח שיש סיבה.
יריב לוין: יש סיבה, משום שבעולמנו אנשים מנצלים את הדבר הזה.
יריב לוין: על חשבון הזכאים האמיתיים שזקוקים לזה הם מקבלים את השירות.
יריב לוין: הסל מוגבל.
יריב לוין: זה לא סל שאתה אומר שכל מי שעומד בקריטריונים מקבל שירות.
יריב לוין: זה לא המצב.
יריב לוין: המצב הוא שאתה מקבל שירות על פי מה שיש.
יריב לוין: אם אנשים שלא זכאים יקבלו, זה בסוף יבוא על חשבון אחרים.
יריב לוין: זה מה שיקרה פה.
יריב לוין: את זה אנחנו לא רוצים.
אלעזר שטרן: החלטה בבקשה 8.
אלעזר שטרן: (א) ממונה מחוז או עורך הדין שהוא מינה ייתן בכתב את החלטתו לקבלת סעד משפטי בבקשה לקבלת סעד משפטי; החליט בחיוב – יציין את העניין בו יינתן הסעד ואת היקפו; החליט בשלילה – טעונה החלטת הדחייה אישור ארצי אשר יציין את נימוקיו.
אלעזר שטרן: (ב) הודעה בכתב על החלטה לפי סעיף זה תומצא לידי המבקש, בדואר רשום או במסירה ידנית.
אלעזר שטרן: אמות מידה 9.
אלעזר שטרן: סעד משפטי יינתן למבקש שאיננו חבר בני אדם, ושאין לו רכוש שוויו לזכאות לקבלת סעד עולה על הנקוב בסעיף 9(2)(ב) הניתן למימוש או שבשלו יוכל ליטול משפטי הלוואה, ובהתקיים כל אלה:
אורית סטרוק: למה רק למי שאיננו חבר בני אדם?
אורית סטרוק: למה עמותות שהן לא למטרת רווח לא יוכלו לקבל סעד כזה?