GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי קול: שזו הבעיה הגדולה שלנו.
<ענת הר אבן: אני חייבת להגיד, יש חייבים שלא מיוצגים שמטרידים את המערכת והם אלו שחוטפים את ההוצאות.
דוד רותם: רבותי, אני דוחה את ההצבעה לתאריך שייקבע.
<יוסף ויצמן: אדוני, יש לי רק בקשה, אם אפשר, לפני הדיון הבא להביא נתונים ברורים כמה הוצאות נפסקו עד היום, באיזה שיעור ובאיזה הליכים, שנוכל לדעת - - -
דוד רותם: ויצמן, תעבור את על התיקים.
<יוסף ויצמן: אדוני, יש להם שם כוח-אדם יותר ממה שאני יכול במשרד שלי לעבור.
<יוסף ויצמן: אם אפשר להביא נתונים כמה הוצאות נפסקו.
דוד רותם: אבל ללשכת עורכי-הדין יש הרבה כוח-אדם.
<יוסף ויצמן: הרבה כוח-אדם מיותר, וכולם בהתנדבות שם, אני מזכיר לאדוני.
דוד רותם: טוב, תודה רבה, רבותי - - -
מרב מיכאלי: לא, אדוני, סליחה רגע.
מרב מיכאלי: לפני שאתה נועל את הישיבה, ברשותך.
מרב מיכאלי: אני פתחתי את הישיבה בשאלה על נתונים.
מרב מיכאלי: אז, מבחינתי, אפשר לקבל נניח תשובה שאומרת:
מרב מיכאלי: אנחנו נביא תוצאות רק ממה שממוחשב לנו, ומה שלא ממוחשב, לא נביא.
מרב מיכאלי: אבל אנחנו כוועדה לא צריכים וצריכות לקבל תשובה שאומרת: אנחנו לא יכולים להביא נתונים כי אנחנו צריכים להיכנס לתוך תיקים.
מרב מיכאלי: אז תעשו מדגם, תביאו לנו את השנה האחרונה, תביאו לשכה אחת, תביאו את החלק הממוחשב, לא יודעת.
מרב מיכאלי: אבל בשביל שאנחנו נוכל לקבל החלטה מושכלת, בהינתן שהיועצת המשפטית של הרשות פה טוענת שיש להם כבר היום סמכות, אז בואו נראה על מה מדובר בכלל, כמה הוצאות, על מי מושתות ההוצאות, באיזה גבהים, כמה מהם מיוצגים, מאיזה עילות.
מרב מיכאלי: בואו נעבוד בצורה מושכלת, לא לפי תחושות-אינטואיציות.
מרב מיכאלי: תודה רבה לאדוני.
דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס' 11) (נותני שירות עסקי), התשע"ב-2012.
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי, ביקשת רביזיה.
דוד רותם: תסביר מה אתה רוצה.
אברהם מיכאלי: נכון שנכנסתי באמצע הדיון הקודם בגלל שהייתי בדיון אחר.
אברהם מיכאלי: באתי הנה אחרי שראיתי שהנוסח החדש של משרד המשפטים הוא אכן שונה מהדיונים הקודמים שבהם הוועדה דנה.
אברהם מיכאלי: אני לא מבין למה אנחנו צריכים כל הזמן להעביר חוקים מהותיים כאלה והם חוקים מהותיים?
אברהם מיכאלי: מדובר פה בהטלת חובות על שני מגזרים גדולים במשק, שמה לעשות, אוהבים אותם או לא, הם היום זרוע ארוכה וחשובה של השלטון ושל הכלכלה במדינה.
אברהם מיכאלי: אתם באים בחיפזון, בגלל שמשרד המשפטים החליט שנוסח לו נוסח כזה או נוסח אחר.
אברהם מיכאלי: איפה הדיון פה?
דוד רותם: בנוסח הזה ישב אלעזר שטרן היועץ המשפטי.
אברהם מיכאלי: סליחה, היועץ המשפטי הוא לא הכנסת, בכל הכבוד.
דוד רותם: הוא לא הכנסת.
דוד רותם: הוא בא, ישב איתם והגיע להחלטות.
אברהם מיכאלי: מותר לנו ככנסת לדון בזה?
אברהם מיכאלי: מה החיפזון הזה?
אברהם מיכאלי: מי לוחץ עליך היום, אדוני היושב ראש, שהתיקון הזה יעבור היום?
דוד רותם: אני רוצה להעביר אותו היום.
אברהם מיכאלי: מה זה יעבור היום?
אברהם מיכאלי: אתה רוצה בגלל מה?
אברהם מיכאלי: לעשות וי במליאה שיש עתיד קיבלו חוק?
דוד רותם: לא יש עתיד קיבלו חוק, הקואליציה קיבלה חוק.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, החוק הזה הוא חוק מאוד משמעותי.
אברהם מיכאלי: אני חושב שאנחנו נותנים פה מכשול בפני בעלי מקצוע, גם עורכי דין וגם רואי חשבון.
אברהם מיכאלי: הם ייכשלו בביצוע של חוק מעורפל כזה.
אברהם מיכאלי: החוק הזה לא ברור מספיק.
אברהם מיכאלי: גם כללי האתיקה שחלים על שני הגופים הגדולים האלה, הם לא גובשו עדיין מבחינת איך להדריך מחר את החברים בלשכות האלה.
אברהם מיכאלי: למה אנחנו צריכים לשנות דברים בן לילה?
אברהם מיכאלי: אם זה הנוסח שאתה דן בו כבר שנתיים אז הייתי אומר שאין מה לעשות.
אברהם מיכאלי: אבל למה תיקון של אתמול בלילה צריך לבוא הנה בחיפזון?
דוד רותם: שום דבר לא בחיפזון.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שנדחה את הדיון הזה לעוד שבוע.
אברהם מיכאלי: שום דבר לא בוער.
אברהם מיכאלי: אף כלל לא מחייב אותנו שהחוקים האלה יעברו במושב הזה.
אברהם מיכאלי: את הנימוקים שלי לרביזיה, יש לי מלא נימוקים למה החוק הזה לא טוב.
אברהם מיכאלי: אבל כרגע אני מבקש רביזיה כדי שנדון בחוק הזה עוד שבוע.
אברהם מיכאלי: לא קרה שלום, אז לא יעלה במליאה במושב הזה.
אברהם מיכאלי: מתי חוששים מ-OECD?
אברהם מיכאלי: רק שזה מגיע להלבנת הון?
אברהם מיכאלי: מה עם העוני?
אברהם מיכאלי: מה עם הצרות החברתיות שיש לנו במדינה?
אברהם מיכאלי: שם זה פתאום לא מטריד את אף אחד, שאנחנו מקום אחרון מבחינת הישגים, במובן שלילי.
אברהם מיכאלי: לכן אני מבקשת ממך, אדוני היושב ראש, שתתייחס לבקשה שלנו, שאנחנו לא נגד החוק הזה.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא נגד רשות הלבנת הון.
אברהם מיכאלי: אפילו נרמז לי היום שדוקטור לנדס לא בדיוק תומך בתיקון הזה.
אברהם מיכאלי: הוא אמר שמשרד המשפטים רוצה את זה.
אברהם מיכאלי: עם כל הכבוד למשרד המשפטים, שיתכבד ויביא לנו תיקון בזה.
אברהם מיכאלי: נדון בזה ואחרי זה נחליט אם לאשר או לא.
דוד רותם: חבר הכנסת מקלב, בקשה.
אורי מקלב: אני חושב שגם אתה יודע שלא רואים את בקשת הרביזיה הזאת כבקשות רביזיה אחרות.
אורי מקלב: בקשות רביזיות אחרות באות לפעמים להביע מורת רוח או לחדד את אי ההסכמה.
אורי מקלב: זה על דברים שלובנו, דברים שכל אחד אמר את עמדתו ובסופו של דבר קיבלו החלטה ומבקשים רביזיה.
אורי מקלב: במקרה הזה, אני חושב שבאופן ברור, התשובות לתהיות ולדברים שאנחנו העלינו, לא קיבלנו תשובות מספקות, כולל מהייעוץ המשפטי.
אורי מקלב: אני מופתע שהייעוץ המשפטי הסכים, יכול להיות שזה מחוסר ברירה.
אורי מקלב: גם הייעוץ המשפטי, לפי המסמכים שהובאו בפנינו, גם לפי הדברים שנאמרו כאן בוועדה, אנחנו הרגשנו וגם היום ברור שזאת בעצם פגיעה בחופש העיסוק, בחופש המקצוע של עורכי הדין ורואי החשבון.
אורי מקלב: זה ניצול ציני, זה ניצול אגרסיבי, גם של משרד המשפטים וגם יכול להיות של הרשות להלבנת הון, של החולשה שיש בלשכות עורכי הדין.
אורי מקלב: אני אומר את זה כאן על השולחן ואמרתי את זה גם בדיון.
אורי מקלב: יש חולשה בין הלשכות בגלל בעיות פנימיות ומחלוקות פנימיות מה שהביא לכך שהם לא ליוו את הדבר הזה באופן אמיתי.
אורי מקלב: לא כול להיות שתהיה פגיעה, כפי שגם אנחנו מזהים אותה ושגם נאמרה פה, באמון שצריך להיווצר בין הלקוח לבין בעל המקצוע החופשי, בין אם רואה חשבון ובין אם זה עורך-דין.
אורי מקלב: הפחד והמורא שרוצים להטיל פה על בעלי המקצוע האלה ומשאירים את הדברים האלה בניסוחים לא ברורים, שתמיד הוא יצטרך לחשוש.
אורי מקלב: תמיד זה רק בהסברים שניתנים פה בוועדה ולא הסברים שאחרי זה ניתנים לאפשרות.
אורי מקלב: כל הניסוחים האלה, בסופו של דבר הם יינתנו לפרשנויות של משרד המשפטים.
אורי מקלב: אתם באופן אמיתי נושאים את המלחמה בהלבנת הון לשווא.
אורי מקלב: במקום שצריכה להיות מלחמה אמיתית, מנסים בסיטואציות ובקונסטלציות כאלה לנצל אותם ולקבל שליטה, כמו מדינה שמנצלת ושולטת גם על בעלי המקצועות החופשיים האלה.
אורי מקלב: בולשביקים אמיתיים, כך נראים הדיונים פה וכך מתקבלת ההחלטה.
אורי מקלב: אני לא מדבר על הכיפה שיש על הראש שלי.
אורי מקלב: גם הניסיון שלכם, להגיד שמי שמדבר נגד החוק הזה ומי שמתבטא נגדו בא להגן על עבריינים?
אברהם מיכאלי: מפחידים אותנו.
אברהם מיכאלי: כל עורכי הדין עבריינים.
אורי מקלב: זה בא להגן על דבר מינימלי שצריך להיות במדינה דמוקרטית, גם את זה אתם לוקחים?
אורי מקלב: אתם מנצלים עכשיו חולשות וכל מיני קונסטלציות שיש עכשיו ואתם בזה פוגעים בלקוח, אתם פוגעים בכושר וביכולת הייצוג של לקוחות, בייעוץ, בהטלת מורא ופחד על בעלי המקצועות האלה.
דוד רותם: מי בעד הרביזיה ירים את ידו?
דוד רותם: בעד הרביזיה – 2
דוד רותם: תודה רבה, הרביזיה לא התקבלה והחוק אושר.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בתקנות המפלגות (עדכון ואימות פרטים מזהים של חברי מפלגה ממרשם האוכלוסין), התשע"ד-2014.
דוד רותם: זה נושא שחבר הכנסת לוין דוחף כבר כמה שנים.
דוד רותם: אני מקווה שנאשר היום את התקנות.
יריב לוין: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
יריב לוין: אני אומר שהיושב-ראש קבע את סדר היום בתהליך מדורג שבו אנחנו מתחילים מהקצר אל הארוך, תאמינו או לא, כי התקנות האלו הגיעו אלינו מהר לעומת התקנות שנדון בהן בישיבה הבאה.
יריב לוין: גם זה עניין שלקח, להערכתי, סדר גודל של שנתיים, כיוון שהתיקון לחוק אושר בקדנציה הקודמת.
יריב לוין: אנחנו בקדנציה הזאת נמצאים למעלה משנה וחצי.
יריב לוין: התיקון לחוק נועד כדי לטפל באחת התופעות הבעייתיות ביותר שישנן בתהליכי בחירות מקדימות במפלגות, שזה הצורך לעדכן ולהתאים את רישומי המפלגה ערב בחירות לשינוים שהתרחשו מאז הבחירות הקודמות בשני היבטים: אחד, בהיבט של התפקדויות כפולות שהן כמובן אסורות על פי החוק, השני, בהיבטים של פרטים של אנשים, החל ממקרים מאוד לא נעימים שאתה שולח הודעות לבוחר לאנשים שנפטרו, המשך בתופעות של מפלגות שיש בהן חלוקה של הקלפיות שנעשית על פי מקומות המגורים.
יריב לוין: אנשים שהעבירו כתובות לפני שנים, פתאום מוצאים את עצמם נשלחים להצביע בעיר אחרת ובמקום אחר.
יריב לוין: היוזמה המקורית הייתה לקבוע איזו שהיא אפשרות לקיים עדכון כזה לא רק ערב בחירות לכנסת, אלא בצורה יותר שוטפת כאשר המפלגות מקיימות את התהליך הפנימי אצלן.
יריב לוין: עלו לא מעט שאלות שנגעו בעיקר לרצון לצמצם את התפוצה של הרשימות האלו מתוך אלמנטים של הגנת הפרטיות ונושאים אחרים שקשורים בעניין הזה.
יריב לוין: הסיכום היה שנקבעה הזכות העקרונית של המפלגות לקבל את העדכון הזה.
יריב לוין: סוכם שתותקנה בתוך שנה תקנות שתיצורנה את המסגרת כיצד הדבר הזה ייעשה בצד הטכני ובצד של אבטחת המידע בכל מה שקשור לזה.
יריב לוין: כפי שאמרתי קודם, הדבר הזה לקח יותר זמן.
יריב לוין: הוא לקח פחות זמן ממה שקרה עם כללים אחרים בנושא של סיוע משפטי, בהם נדון בעוד שעתיים.
יריב לוין: אני אומר ליושב ראש, שכשאנחנו קובעים שהתחולה של הסעיף במקרה הזה, כמו במקרה של הישיבה הבאה, תיכנס לתוקף כאשר התקנות המתאימות תותקנה, זה כמו שנגיד שהאויב של הטוב הוא הטוב ביותר.
יריב לוין: עדיף שננסה, מלבד אולי דברים טכניים, לסמוך את ידנו על מה שסוכם כאן, כדי שהדבר הזה יוכל לצאת לדרך ויפעל ללא עיכובים נוספים.
אורי מקלב: הדברים שהציג חברי, חבר הכנסת יריב לוין, הם נכונים.
אורי מקלב: כשמפלגות רוצות לשלוח הודעות, אנחנו דורשים מהן רישום אמיתי ומעקב אחרי הנרשמים.
אורי מקלב: החלק החשוב ביותר בתקנון היה לא להשתמש שימוש שלא למפלגה ברישומים האלה.
אורי מקלב: זה דבר שהיה צריך לתת עליו את הדעת הרבה יותר.
אורי מקלב: למפלגות יש פעילים.
אורי מקלב: מקבלים את זה סיעות בתוך המפלגות.
אורי מקלב: יכולים לקבל את זה גם אנשים פרטיים.
אורי מקלב: מי שמתמודד יכול לקבל את כל הרשימה.
אורי מקלב: איך אנחנו מונעים שימושים מסחריים בתוך הרישומים האלה?
אורי מקלב: מה אנחנו דורשים מאנשים לאחר השימוש?
אורי מקלב: נניח יש תאריך והוא צריך להשתמש רק לשימוש ייעודי של מוטי כתובות, לא מעבר לכך.
אורי מקלב: האם כל הפעילות של אותן בחירות פנימיות, של אותם רישומים נעשית דרך מרשם האוכלוסין, או שזה ניתן רק כדי לאמת פרטים ולא מעבר לכך?
אורי מקלב: העבודה צריכה להיעשות על ידי המפלגה, על ידי הרישום שיש למפלגה עצמה, כדי למנוע כל מיני מצבים של לשלוח לאנשים שלא נמצאים, להקל על אנשים אחרים, לא מעבר לכך.
אורי מקלב: אני חושב שצריך להיות שוני בין הבחירות הכלליות, ששם מקבלים את מרשם התושבים ככלי עבודה, לבין הרישום של המפלגות.
אורי מקלב: מה שאנחנו נותנים להן דרך מרשם האוכלוסין זה רק כדי למנוע טעויות ולהקל שלא יהיו כתובות לא נכונות ולא מעודכנות, לא שזה יהיה הבסיס של כל הרישומים של המפלגות.
דוד רותם: זה מופיע בסעיף2(6).
אורי מקלב: אין שום סנקציה.
<ניצן רוזנברג: הסנקציה קבועה ב-20א לחוק המפלגות.
<קריאה: בחוק שמתוכו התקנות האלו מותקנות.
<ניצן רוזנברג: הסעיף קובע שהמפלגה יכולה לבקש את הפרטים האלה רק למטרות של יצירת קשר עם חברי המפלגה לניהול הבחירות המקדימות.
<ניצן רוזנברג: יש עבירה פלילית לגבי מי שעושה שימוש במידע הזה שלא לשם אותן מטרות.
<ניצן רוזנברג: העבירה הפלילית קובעת עונש מאסר של שנתיים.
אורי מקלב: יש איזה חיוב להשמיד את הנתונים מיד לאחר השימוש?
<מרגלית לוי: אנחנו מדברים על מנגנון משפטי ועל מנגנון טכני, לכן לקח הרבה זמן כדי לטפל בתקנות האלו.
<מרגלית לוי: כל הגורמים הרלוונטיים לקחו חלק בזה על-מנת להבטיח את מה שהצגת כאן.
<מרגלית לוי: תקנות המפלגות (עדכון ואימות פרטים מזהים של חברי מפלגה ממרשם האוכלוסין – בבחירות מקדימות), התשע"ד-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיף 20א(ג) לחוק המפלגות, התשנ"ב-1992, בהסכמת שרת המשפטים ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: בתקנות אלה – "אחראי" – מי ששר הפנים מינה מבין עובדי משרדו לאחראי על ביצוע הקבלה; "בחירות מקדימות", "חבר מפלגה", "פרטים מזהים" – כהגדרתם בסעיף 20א(א) לחוק; "הקבלה" – עדכון ואימות הפרטים המזהים של חברי מפלגה; "קובץ מרשם האוכלוסין" – אוסף רשומות ממרשם האוכלוסין על גבי אמצעי רישום מגנטי אודות אזרחי מדינת ישראל שהם תושבים והם בחיים או שנפטרו בחמש השנים שקדמו למועד הפקת אוסף הנתונים, הכולל מספר זהות, שם פרטי, שם משפחה ומען של כל אזרח כאמור, וציון אם נפטר; קבענו אחראי מטעם משרד הפנים.
<מרגלית לוי: יושב איתנו כאן יוסף ברון, שהוא המפקח הארצי על הבחירות.
<מרגלית לוי: הוא האחראי מטעם משרד הפנים.
<מרגלית לוי: "מרשם האוכלוסין" – כמשמעותו בסעיף 2(א) בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965; "קובץ נתונים" – אוסף של רשומות על חברי מפלגה, הכולל מספר זהות, שם פרטי, שם משפחה ומען של כל חבר מפלגה על גבי אמצעי רישום מגנטי; "רשם מאגרי המידע" – כהגדרת רשם בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981; "תושב" – כהגדרתו בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965; "תעודת הרישום" – תעודת רישום המפלגה כמשמעותה בסעיף 12 לחוק.
<מרגלית לוי: התקנה הזאת מדברת על הגדרה של כל הפרטים שמהווים בסיס ליתר התקנות.
<מרגלית לוי: בקשה להקבלה 2. (א) בקשה להקבלה לפי סעיף 20א(ב)(1) לחוק תגיש מפלגה בכתב לאחראי; הבקשה תכלול פרטים אלה: (1) שם המפלגה ופרטי ההתקשרות עימה; (2) פירוט התפקיד או התפקידים שלגביהם נערכות בחירות המקדימות; (3) מועד הבחירות המקדימות; (4) מספר חברי המפלגה שלגביהם נדרשת ההקבלה; (5) הצהרה כי בבחירות המקדימות זכאים להשתתף רוב חברי המפלגה.
<מרגלית לוי: (6) הצהרה בדבר נכונות הפרטים שנמסרו לפי פסקאות (2) עד (5); (7) התחייבות בכתב כי עדכון ואימות הפרטים מתבקש רק על ידי חברי המפלגה וכי לא ייעשה במידע שנמסר שימוש, לרבות העברתו לאחר, אלא לצורך יצירת קשר עימם וניהול הבחירות המקדימות; ההתחייבות תיחתם בידי מי שעומד בראש הגוף המופקד על ניהול ענייני המפלגה ועל ביצוע החלטותיה כאמור בסעיף 18(2) לחוק, ובידי האחראי לטיפול במידע מטעם המפלגה כאמור בסעיף 39(ג) לחוק הבחירות לכנסת (נוסח משולב), התשכ"ט-1969 ותאומת בידי עורך דין; (8) פרטיו של נציג מטעם המפלגה אשר אם תאושר הבקשה, תיערך ההקבלה בנוכחותו.
<מרגלית לוי: (ב) לבקשה יצורף העתק מתעודת הרישום.
<מרגלית לוי: (ג) בקשה להקבלה תוגש לא יאוחר מ-30 ימים לפני מועד עריכת הבחירות המקדימות.
<מרגלית לוי: תקנה 2 זה הקריטריונים על פיהם נקבעת הזכאות למפלגה.
<מרגלית לוי: יש כאן את ההיבט ואת המנגנון שעליו דיבר אדוני.
<מרגלית לוי: זה מנגנון שלם כדי להבטיח שמה שאנחנו מעבירים הוא למפלגה, להבטיח שמי שמקבל את זה זו המפלגה עצמה.
<מרגלית לוי: אנחנו נדבר גם על המנגנון הטכני שמפורט בהמשך.
אורי מקלב: המפלגה עצמה יכולה להעביר את זה לכל חבר בה שמתמודד?
אורי מקלב: זה יכול להיות עשרות.
אורי מקלב: המפלגה היא לא הגוף שמנהל את הבחירות הפנימיות, היא לא מנהלת את הפריימריז.
אורי מקלב: היא ארגון הגג.
אורי מקלב: מי שמתמודד יבקש את הרשימות.
אורי מקלב: הוא אמור לקבל אותן.
אורי מקלב: כל אחד שולח בנפרד.
אורי מקלב: בטוח שעשרות הולכים לבחירות, לאותה התמודדות.
אורי מקלב: לפעמים זה תפקיד אחד, לפעמים זה מיקום ברשימה.
<מרגלית לוי: התקנות האלו נועדו לאפשר למפלגה ליצור את הקשר עם הבוחרים, עם בעלי זכות הבחירה.
אורי מקלב: לא המפלגה תעמוד בקשר.
אורי מקלב: חברי המפלגה הם אלה שיעמדו בקשר.
דוד רותם: המפלגה היא זו שצריכה להודיע לאדם שהוא רשאי להצביע, שיצביע במקום זה וזה.
אורי מקלב: המפלגה צריכה לקבל את אימות הנתונים.
אורי מקלב: כך זה צריך לעבוד - אני לא רואה את זה כאן בתקנות - לא לצורך יצירת קשר.
אורי מקלב: מה שמוצע בסעיף (7), שזה ליצירת קשר עימם, הוא לא נכון.
אורי מקלב: זה לצורך אימות פרטים.
אורי מקלב: המפלגה צריכה לקבל את הרשימה רק לצורך אימות הפרטים.
יריב לוין: גם לצורך יצירת קשר.
יריב לוין: אתה שולח הודעות לבוחר.
אורי מקלב: מה, אתה ועדת הבחירות?
אורי מקלב: לפי איזה ניהול?
אורי מקלב: מה הרשימה שאתה מבקש?
אורי מקלב: את אלה שבאו להירשם והם חברים במפלגה.
אורי מקלב: למה צריך ממשרד הפנים - -?
יריב לוין: חבר הכנסת מקלב, אני אסביר לך איך עובד התהליך בבחירות הפנימיות במפלגות.
יריב לוין: התהליך נעשה בצורה כזאת שבא אדם, חותם על טופס ומצטרף למפלגה.
יריב לוין: אתה צריך לאמת שהאיש הזה בכלל קיים, שהנתונים נכונים, לא שמישהו הביא ארגז עם אלף טפסים שכולם בכלל הם אנשים שלא קיימים, תעודות זהות לא נכונות, אנשים שהם לא בגירים, או כל מיני בעיות מהסוג הזה.
יריב לוין: זאת נקודה אחת שבה אתה פוגש את הצורך לקבל את המידע ולהצליב אותו.
יריב לוין: אחר כך, כאשר המפלגה באופן שוטף מקיימת תהליכי בחירות פנימיות מכל מיני סוגים – הם יכולים להיות למרכז המפלגה, הם יכולים להיות לראשות התנועה, הם יכולים להיות בחירות לרשימה לכנסת – היא צריכה להרכיב ספר בוחרים.
יריב לוין: את זה עושה כל מפלגה על פי תנאי הכשירות להצביע שקבועים בתקנון שלה.
יריב לוין: אחרי שהיא הרכיבה את ספר הבוחרים הזה - היא צריכה פה מידע מדויק - היא שולחת הודעות לבוחר, לבעלי זכות הבחירה.
יריב לוין: היא מחלקת אותם לפי קלפיות.
יריב לוין: היא מודיעה להם איפה הם יכולים להצביע.
יריב לוין: במפלגת העבודה וגם אצלנו מקום המגורים שלך משפיע על מה אתה בוחר כי אתה בוחר נציג אזורי או מחוז, לא רק כנסת.
יריב לוין: בכל הנקודות האלו המפלגה חייבת וזקוקה למידע הזה.
יריב לוין: הבעיה נמצאת בשתי נקודות קצה שונות.
יריב לוין: היא נמצאת בנקודת קצה אחת של איך אתה מבטיח את זה שכאשר המפלגה מעבירה למתמודדים את רשימות הבוחרים, הם לא עושים בזה שימוש פסול.
יריב לוין: הדבר הזה חורג מגדר הסעיף הזה.
יריב לוין: הוא מוסדר במקומות אחרים.
יריב לוין: כל מי שמקבל דבר כזה חותם על התחייבות, על ידיעה שהוא יכול להשתמש בזה רק לצרכים האלה.
יריב לוין: צריך להשמיד את זה בתום תהליך הבחירות.
יריב לוין: זה כמו כל דבר שקבוע במסגרת החוק.
יריב לוין: אנחנו לא בלשים.
יריב לוין: אם תופסים בן אדם שעבר על החוק, הוא עומד לדין.
יריב לוין: החוק במפורש מחייב וקובע הסדרים מאוד ברורים שאוסרים שימוש לרעה בעניין הזה.
יריב לוין: הבעיה היותר מורכבת, שהיא לב ההסדר כאן, נמצאת במקום אחר .
יריב לוין: מדובר בעובדה שאנחנו במדינה דמוקרטית לא רוצים שהממשל המרכזי יחזיק רישומים של חברי מפלגות ויעקוב מי נכנס לאיזו מפלגה.
יריב לוין: היינו צריכים לייצר כאן מנגנון שבו נעשית ההצלבה מבלי שאתה משאיר בסוף בידי המדינה את פרטי רשימת חברי המפלגה שלך, כדי שהאדם ידע שהוא יכול להצטרף למפלגה בלי שלשר הפנים יש נגישות לקבל את פרטיו.
אורי מקלב: אני מבין אותך, יריב, אבל יש גם צד שני למטבע.
יריב לוין: זה לא צד שני.
אורי מקלב: אין שום הצדקה שרישומים של שר הפנים - -
יריב לוין: חבר הכנסת מקלב, אי אפשר לנהל מפלגה שמתנהלת על בסיס דמוקרטי בלי שיש לה את היכולת לנהל מאגר מידע מסודר.
מרב מיכאלי: בלי היכולת לאמת את כל הפרטים לגבי קיומם ונכונות הפרטים של החברות והחברים שרשומים אצלה.
יריב לוין: אתה עושה את האיזון הכי טוב שאתה יכול כשאתה שומר על המסגרות של הפרטיות והמידע.
אורי מקלב: באופן דמוקרטי ובאופן אמיתי לא הייתה שום הצדקה בעולם שמפלגה תקבל פרטים שגוף מסחרי לא יכול לקבל אותם.
יריב לוין: לא נכון
אורי מקלב: איזה יתרון יש למפלגה?
אורי מקלב: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שכל הרישומים האלה, כל אימות הפרטים או כל מה שנעשה מסביב למפלגה קשור לבחירות.
אורי מקלב: לרישומים לצורך דברים פנימיים בתוך המפלגה אין שום השפעה על הכנסת.
אורי מקלב: איזו הצדקה יש לכך שמפלגה שעושה רישומים, שעושה בחירות, תקבל את האימותים ממשרד הפנים?
אורי מקלב: רוב המקרים והרישומים האלה הם לצורך פריימריז, או לבחור כל מיני הנהלות ומרכזים שהם אלה שמשפיעים.
אורי מקלב: אנחנו רואים איזה שהוא ממשק לבחירות הכלליות.
אורי מקלב: הם אלה שעומדים בסופו של דבר לבחירה.
אורי מקלב: אנחנו רוצים שגם התהליך המקדמי שלהם יהיה לפי מרשם האוכלוסין בצורה תקינה, מאומתת וברורה יותר.
אורי מקלב: אמרת שאתה רוצה את הפרטים האלה.
אורי מקלב: יש לך בעיה שהרישומים לא יישארו במשרד הפנים.
אורי מקלב: אני לא חושב שאת הפרטים אתה צריך לבקש ממשרד הפנים.
אורי מקלב: תבקש למלא טופס רישום.
אורי מקלב: תיקח מספר זהות של הנרשם, של המתפקד או של זה שנהיה חבר.
אורי מקלב: את שאר הפרטים תקבל ממשרד הפנים?
אורי מקלב: אין הצדקה לזה.
אורי מקלב: בשום אופן לא.
אורי מקלב: אין שום הצדקה.
אורי מקלב: אני שואל שאלה רטורית.
אורי מקלב: מה המטרה שלך?
אורי מקלב: אתה עושה את הרישומים.
אורי מקלב: הפרטים של מה שאתה מבקש ומה שאתה לא מבקש נמצאים אצלך.
אורי מקלב: אני לא חושב שאת הנתון במשרד הפנים אם הוא נשוי או לא נשוי אתה צריך לקבל.
יריב לוין: הוא לא קיים פה.
יריב לוין: אני רציתי נתון של גיל.
יריב לוין: למה רציתי נתון של גיל?
יריב לוין: כי יש מפלגות שיש בהן סקטור של צעירים.
יריב לוין: לא הסכימו.
יריב לוין: אני חושב, אגב, שדווקא היה מוצדק להסכים כי זה יוצר בעיה.
יריב לוין: אנחנו הולכים על מבנה הכי מינימאלי שיכול להיות.
יריב לוין: אתה מזהה את השם של האדם, מזהה את מספר תעודת הזהות שלו, ואתה רוצה לדעת איפה הוא גר.
מרב מיכאלי: אתה רוצה לדעת שהוא חי.
אורי מקלב: את מספר תעודת הזהות אתה נותן.
אורי מקלב: זה הנתון הבסיסי שאתה מעביר.
יריב לוין: אני עם השם משה כהן לא יודע לעשות כלום.
יריב לוין: אני צריך לוודא שמשה כהן שבא להצביע הוא משה כהן.
יריב לוין: תעודת הזהות שלו היא הזיהוי היחידי שלו.
אורי מקלב: הזיהוי הראשוני שלך היא תעודת זהות.
אורי מקלב: תעודת הזהות מביאה את השם.
אורי מקלב: מהשם אתה מקבל את הכתובת.
אורי מקלב: כל הפרטים צריכים להיות אצלך.
אורי מקלב: אתה רק רוצה אימות של הפרטים ממשרד הפנים.
אורי מקלב: תעשה את האימותים ותברר כמו כל גוף אחר.
דוד רותם: איך אני יכול לעשות אימותים?
אורי מקלב: כמו כל חברה אם היא רוצה.
אורי מקלב: במקרה הזה אני מבין שזה משרד הפנים.
אורי מקלב: זה רק אימות, זה לא יצירת קשר.
אורי מקלב: הבסיס לעבודה של המפלגות לא צריך להיות החומר של משרד הפנים.
<מרגלית לוי: זאת מסגרת החוק.
אורי מקלב: זה מה שהוא עושה.
<מרגלית לוי: יש לנו מסגרת בחוק שאומרת שהנתונים מועברים ממשרד הפנים לצורך אימות בניהול הבחירות המקדימות.
<מרגלית לוי: זה בפסקה (1).
<מרגלית לוי: את התקנות גזרנו מהחוק.
<מרגלית לוי: אנחנו פועלים על פי זה.
<מרגלית לוי: אנחנו לא יכולים לחרוג מהמסגרת הזאת.
<מרגלית לוי: אתה תוקף את האמור בחוק.
<מרגלית לוי: אנחנו בתקנות באים ליישם את האמור בחוק.
<מרגלית לוי: זה המנגנון.
<מרגלית לוי: אם נתקדם, נוכל לענות על הרבה מאוד שאלות שלך ולתת מענה.
<צילי נאה: מבחינת החוק המטרות של העדכון והאימות הן יצירת קשר עם חברי המפלגה וניהול הבחירות המקדימות.
<צילי נאה: סעיף 20א(ב) - -
יריב לוין: הוויכוח הזה הוא ויכוח על החוק, עד כמה שאפשר להתווכח על זה.
יריב לוין: בהנחה שיש לנו ויכוח על זה, הוויכוח הוא על החוק.
יריב לוין: אנחנו צריכים היום להתאים תקנות שיאפשרו לבצע את החוק וישמרו על המסגרת שהחוק קבע.
מרב מיכאלי: שתי הערות קונקרטיות לתקנה 2.
מרב מיכאלי: מכיוון שאנחנו לא מצרפות לתקנות את טופס הבקשה, אני רוצה לוודא שהדברים היחידים שצריכים להיכנס לטופס הזה הם הקריטריונים היחידים שלפיהם אפשר לאשר או לא לאשר את הבקשה.
דוד רותם: זה כתוב בתקנה 3.
מרב מיכאלי: סעיף קטן (5): הצהרה כי בבחירות המקדימות זכאים להשתתף רוב חברי המפלגה.
מרב מיכאלי: במפלגת העבודה יכולות להיות בחירות למשמרת הצעירה.
מרב מיכאלי: איזה אחוז - -?
<שמעון בראון: זה לא רוב.
<שמעון בראון: זה לא עומד בחוק.
יריב לוין: זה לא עומד בחוק.
יריב לוין: זה חלק מהוויכוחים שלכם.
<שמעון בראון: צריך לתקן את החוק.
יריב לוין: אני רוצה לעשות משהו יותר רחב.
יריב לוין: הייתה התעקשות לצמצם את זה.
יריב לוין: אני חשבתי שהמנגנון צריך להיות עניין שוטף.
יריב לוין: מפלגה צריכה שיהיה לה רישום.
יריב לוין: היא עושה פעם בשנה בדיקה כזאת כדי להתאים את הרישומים שלה.
יריב לוין: לא רצו ללכת לשם.
מרב מיכאלי: זה היה חוסך את העניין של הבחירות המקדימות.
יריב לוין: אם יש בחירות, אתה מאפשר לעשות עדכון אחד נוסף בדרך.
<שמעון בראון: מפלגות שלא מקיימות בכלל בחירות מקדימות, לא זכאיות לעשות הצלבה עם ספר הבוחרים שלהן, כך שאמצעי הקשר, מה שנמצא בחוק, מעוקר מתוכן.
יריב לוין: חוץ מאשר זה שהן מקבלות דוח מסודר.
<שמעון בראון: נכון, לפני הבחירות הכלליות.
יריב לוין: לרשויות המקומיות.
<אודליה אדרי: במסגרת החוק ניסינו להלך בין הטיפות.
<אודליה אדרי: מחד אנחנו מבינים את הצורך של המפלגות, מאידך אנחנו מבינים את הרצון של האזרח שפרטיותו תישמר, שפרטים לא יימסרו אלא באמת במקרים הנדרשים.
<אודליה אדרי: המפלגות לא יהיו זכאיות לקבל מידע לצורך בחירות , למעט מקרה שנעשה - -
<שמעון בראון: הבג"ץ שהגישה מפלגת העבודה.
<אודליה אדרי: למעט המקרה הבעייתי הזה, עד עכשיו אף מפלגה - -
<שמעון בראון: לא בעייתי.
יריב לוין: הוא לא היה בעייתי.
<שמעון בראון: לא היו תקנות.
<אודליה אדרי: לא היה בסיס חוקי.
<אודליה אדרי: אנחנו מנסים ככה ללכת.
<אודליה אדרי: ההסדר שנקבע הוא הסדר שמאזן בין האינטרסים השונים.
<אודליה אדרי: אנחנו מנסים לאפשר אבל לא בכל מקרה.
<מרגלית לוי: קביעת זכאות 3(א) האחראי יבדוק את הבקשה, ואם מצא כי המפלגה עמדה בתנאים הקבועים המפלגה לקבל מידע בתקנה 2, יקבע כי היא זכאית שתיערך עבורה הקבלה.
<מרגלית לוי: (ב) קבע האחראי כי הפלגה אינה זכאית שתיערך עבורה הקבלה, יודיע על כך למפלגה בכתב, בצירוף הנימוקים להחלטה, בתוך שלושה ימי עבוד מיום קבלת הבקשה.
<מרגלית לוי: (ג) קבע האחראי כי המפלגה זכאית שתיערך עבורה הקבלה, יודע על כך למפלגה בכתב בתוך שלושה ימי עבודה מיום קבלת הבקשה; קבע האחראי כאמור, יזמן את נציג המפלגה לביצוע ההקבלה, בתוך חמישי ימי עבודה מיום שליחת ההודעה.
<מרגלית לוי: התקנה הזאת מדברת על איזה שהוא מנגנון של לוח זמנים.
דוד רותם: הממונה מסוגל לעמוד בלוח הזמנים הזה?
<יוסף ברון: כן.
<יוסף ברון: זה לא נראה בעייתי במיוחד.
<מרגלית לוי: ניתחנו את התהליך הזה מבחינת לוח זמנים, כמה נכון להעמיד את האמצעים, את האנשים, את המקום כדי לאפשר את המנגנון הזה.
<מרגלית לוי: נמצאים איתנו נציגי מפלגת העבודה.
<מרגלית לוי: נדמה לי שהוגשה עתירה בנובמבר 2013.
<שמעון בראון: הייתה עתירה לבג"ץ.
<שמעון בראון: בסופו של דבר הגענו להסדר מול - -
<מרגלית לוי: נכון.
<מרגלית לוי: עשינו איזה שהוא הסדר שהיה הפיילוט.
<שמעון בראון: הוא היה פיילוט.
<שמעון בראון: הוא היה בסדר.
<מרגלית לוי: מבחינתנו הוא היה מעולה.
<יוסף ברון: הוא הסתיים תוך שעה.
<שמעון בראון: הייתה הצלבה בין מרשם האוכלוסין למרשם חברי המפלגה.
<מרגלית לוי: לקחנו את הבסיס של התקנות שנכתבו בזמנו.
<מרגלית לוי: עשינו תהליך של יישום במסגרת אותו פיילוט.
<מרגלית לוי: הפיילוט הזה הצליח.
<מרגלית לוי: הקצינו לטובת הנושא הזה את האמצעים הנדרשים כדי לעשות את התהליך מול אותם נציגים של המפלגה.
<מרגלית לוי: זה היה מצוין.
<מרגלית לוי: זה היווה את הבסיס להמשך העבודה שלנו עד לאישור התקנות במסגרת הוועדה.
<ניצן רוזנברג: לנו היה מאוד חשוב להבהיר שתקנה 3 קובעת את הקריטריונים לזכאות לצורך - -
<מרגלית לוי: ואין שיקול דעת.
<ניצן רוזנברג: כאשר האחראי בוחן את הבקשה, בוחן האם התקיימו התנאים הקבועים בתקנה 2.
<מרגלית לוי: מבלי שיש לו שיקול דעת בנושא.
<ניצן רוזנברג: אין לו שיקול דעת מעבר לכך.
<שמעון בראון: ואם הוא לא מאשר?
<שמעון בראון: אין מנגנון ערעור.
<שמעון בראון: זה ישר לבג"ץ.
דוד רותם: בג"ץ זה גוף מכובד.
יריב לוין: האתגר הגדול שעוד נשאר זה לייצר את המנגנון של ההצלבה בין המפלגות.
יריב לוין: ברגע שנבנה התהליך הזה, ברור שאפשר לעשות אותו בקלות מבחינה טכנית.
יריב לוין: האתגר האמיתי הוא להגיע לאיזו שהיא הסכמה שתאפשר את הדבר הזה.
יריב לוין: אז נקיים את החוק שאסור שתהיה התפקדות כפולה.
<שמעון בראון: לזה צריך לצרף את הצעת החוק שעדיין קיימת.