GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אריאל ינקו: מה שנוגע בנפשנו במהות זה הנושא של חלוקת רווחים.
<אריאל ינקו: סעיף 307 לחוק החברות מסמיך את הדירקטוריון להחליט על חלוקה.
<ניצן רוזנברג: הוא מדבר על סעיף 92א(10) לחוק החברות שמוחל באמצעות סעיף 65ג.
<ניצן רוזנברג: הסעיף הזה אומר שהדירקטוריון רשאי להחליט על חלוקה, כאמור בסעיפים 307 ו-308 לחוק החברות.
<אריאל ינקו: 307 מסמיך את הדירקטוריון.
<אריאל ינקו: החלוקה היא מחויבות, וזה הדבר היחיד שיש לנו כשותפים.
<אריאל ינקו: כמו שאמרתי, נלחמים על זה כבר 20 שנה.
<אריאל ינקו: הדירקטוריון פתאום מוסמך להחליט על החלוקה.
<אריאל ינקו: החלוקה אמורה להיות בבסיס השותפות.
אורי מקלב: הוא נמצא בהסכם?
<אריאל ינקו: הוא נמצא בהסכם השותפות.
אורי מקלב: אז לכאורה זה לא יחול.
<ניצן רוזנברג: יש פה שאלה של משרד המשפטים שאני מבקשת שתתייחסו אליה.
<ניצן רוזנברג: סעיף 92א(10) לחוק החברות מפנה אותנו לסעיפים 307 ו-308 לחוק החברות, שהם סעיפים שאתם בחרתם לא להחיל במסגרת התיקון.
<ניצן רוזנברג: אתה יכול לתת לנו את הפרשנות שלכם איך אתם מתייחסים למצב כזה?
<חיים זקס: מבחינתנו הסעיפים האלה לא חלים אם לא החלנו אותם.
אורי מקלב: אז הניחו את דעתך.
<אריאל ינקו: הם לא חלים?
אורי מקלב: הם לא חלים.
אורי מקלב: אם זה בהסכם בפירוש הם לא חלים.
<אריאל ינקו: הם מוחלים בפקודה.
<קריאה: איך יודעים את זה?
<חיים זקס: אני רוצה לעזור למר ינקו כי מה שהטריד אותו זאת ההחלה שלנו את סעיף 301 ולא סעיף 307 ו-308.
<אריאל ינקו: זה נכון, גם 301.
<חיים זקס: 307 ו-308 לא חלים.
<אריאל ינקו: איפה זה כתוב?
<חיים זקס: אנחנו כתבנו איזה סימנים ואיזה פרקים אנחנו מחילים בפירוש.
<חיים זקס: מה שלא החלנו לא חל.
<חיים זקס: הסעיף שמטריד אותך הוא סעיף 301, ואני מציע שכשנגיע לסעיף הזה נדון.
<אריאל ינקו: אתה יכול להראות לי למה סעיף 307 לא חל?
אורי מקלב: זה לא חל כי הוא אמר שכל דבר שנמצא בהסכם מפורשות הוא לא מחיל.
אורי מקלב: הוא גובר.
<חיים זקס: זה נכון, אבל הסעיפים האלה נמצאים בסימן שלא החלנו אותו.
<ניצן רוזנברג: סימן בחוק החברות שהם לא החילו אותו לתוך פקודת השותפויות.
<אריאל ינקו: זה ירד עכשיו?
אורי מקלב: מה אתה בהשכלתך?
אורי מקלב: משפטן?
אורי מקלב: אני רואה שאתה משקיע.
<אריאל ינקו: אני משקיע עבודה.
אורי מקלב: פעם משקיע תמיד משקיע.
<אריאל ינקו: משתדל לעשות את העבודה.
אורי מקלב: אבל הם אומרים שזה לא חל - -
<אריאל ינקו: אני רק שואל איפה, כי אצלי זה מופיע.
<אריאל ינקו: עכשיו השאלה היא איפה זה לא מופיע.
<אריאל ינקו: סימן א' לפרק שלישי בחלק שלישי לחוק החברות.
<ניצן רוזנברג: סעיף 37 ו-38 לא נמצאים בתוך סימן א'.
<ניצן רוזנברג: הם בסימן ב'.
<ניצן רוזנברג: מכיוון שהם מחילים רק את סימן א' ולא את סימן ב' זה אומר שסעיפים 307 ו-308 לא מוחלים.
<אריאל ינקו: אני אבדוק את זה שוב.
<אריאל ינקו: זה היה קודם ועכשיו הורדתם את זה?
<חיים זקס: זה לא היה קודם.
<חיים זקס: לכן הסברתי קודם שהסעיף שכן החלנו מתוך הפרק הזה הוא סעיף 301.
<חיים זקס: הסעיף הזה הוא שהטריד אותך.
<אריאל ינקו: גם 307.
<חיים זקס: 307 פשוט לא חל.
<חיים זקס: מה שכן חל זה 301, וכשנגיע לשם אנחנו נדבר.
אורי מקלב: תסמכו שהיועצת המשפטית של הוועדה עושה עבורכם את העבודה הזאת בנאמנות וביסודיות.
<דוד וינברגר: אני אסיר תודה.
אורי מקלב: היא העירה את תשומת לבנו.
<יגאל חבר: רק אולי לחדד משפט אחד.
אורי מקלב: אתה משקיע מהציבור?
<יגאל חבר: כן.
<יגאל חבר: בשותפויות שנמצא היום גז ונפט ההתייחסות שלנו כמשקיעים היא שמדובר בנכס מניב.
<יגאל חבר: זאת אומרת נכס שהופכים אותו ברבעון לכסף, ואת הרווחים שלו צריך לחלק לשותפים.
<יגאל חבר: לא רשאים לחלק לשותפים, אלא יש חובה מהותית בהסכם השותפות שלנו שכל הרווחים שייכים לשותף המוגבל.
<יגאל חבר: ובאמת צריך לראות שאי אפשר להשתמש בכסף הזה לצרכים אחרים ללא הסכמה של האספה; שבאמת זה נכס מניב שכל הרווחים יחולקו למי שהשקיע את הכסף.
אורי מקלב: ולכן מה אתה אומר, שהדירקטוריון לא יוכל להחליט בזה?
<יגאל חבר: אולי כקו מנחה לאורך כל הדרך לראות שעל זה באמת שומרים; שהסעיפים באמת שומרים על המשקיעים שהנכס הזה יהיה נכס מניב, ואי אפשר להשתמש בכסף הזה למטרות אחרות.
אורי מקלב: הסעיף פוגע בתכלית הזאת?
<יגאל חבר: ברגע שהוא הופך מ"חייב" ל"רשאי" יש הבדל.
<יגאל חבר: חברה שמחלקת 10% רווח היא מחלקת ערבויות.
אורי מקלב: אני לא משפטן אבל אני חושב ש"רשאי" ו"חייב" זה אותו דבר.
אורי מקלב: יש הבדל בין "רשאי" ל"חייב"?
<חיים זקס: אבל אני חושב שהמקום המתאים לדיון הזה הוא כשנגיע לפרק - - - נגיד מה אנחנו חושבים.
<חיים זקס: מכיוון שזה נושא מאוד רגיש ומרכזי מאוד בשותפויות אולי יש מקום להבהיר שבסעיף הזה שהדירקטוריון רשאי להחליט על חלוקה נבהיר בפירוש שזה לא גובר על הסכם.
<חיים זקס: כלומר ההסכמים שאנחנו מכירים היום של השותפויות שיש חובה לחלק את הרווחים זה הקו המנחה.
אורי מקלב: זה גובר.
<חיים זקס: זה נושא סבוך ומורכב.
אורי מקלב: נקודת ההנחה שאכן כך, שאם כתוב בהסכם "חייב" זה חייב.
אורי מקלב: ברשאי לא יפגע שום דבר מהחייב.
אורי מקלב: הניסוח יהיה כשנגיע למעשה, אבל מניחים את דעתכם שאין כוונה כאן לפגוע בחיוב של החלוקה או כל חיוב שנמצא בהסכם.
אורי מקלב: נעבור לסעיף 65ד – יושב ראש הדירקטוריון .
אברהם מיכאלי: בשביל מה אתם צריכים את פקודת השותפויות?
אברהם מיכאלי: בוא נעשה את חוק החברות ונגמור עניין.
אברהם מיכאלי: מה אתם מעתיקים פרקים שלמים?
אורי מקלב: חבר הכנסת מיכאלי הוא גם משפטן בהשכלתו.
אברהם מיכאלי: עד ששינינו את חוק החברות, עשינו חוק חדש.
אברהם מיכאלי: נכין את חוק החברות וגמרנו.
אורי מקלב: אתה צודק, אבל הם רק מוסיפים.
אברהם מיכאלי: מה הם מוסיפים?
אברהם מיכאלי: זה תרגיל.
אברהם מיכאלי: רוצים להרוג את השותפויות, זה הכול.
אברהם מיכאלי: מעתיקים פרקים שלמים מחוק החברות.
<חיים זקס: הסעיף הזה עוסק בהחלה של פרקים שעוסקים בסמכויות של יושב-ראש הדירקטוריון, כינוס ישיבות דירקטוריון ואופן ניהול הישיבות בדירקטוריון.
<חיים זקס: אנחנו, כמובן, מחילים את ההוראות האלה כאילו השותף היה חברה ציבורית.
אורי מקלב: במה השינויים?
אורי מקלב: מה זה סעיף 98(ג)?
<ניצן רוזנברג: סעיף 98(ג) זה הוספה שבדיונים שקיימנו עם הייעוץ המשפטי הוצע – וקיבלנו את ההצעה – להרחיב את סמכויות המפקח.
<ניצן רוזנברג: נגיע לסמכויות המפקח, אבל בהקשר שלנו להבהיר שסמכויות המפקח כוללות גם את הסמכות לכנס ישיבת דירקטוריון או לדרוש ישיבת דירקטוריון.
<ניצן רוזנברג: אם יושב-ראש הדירקטוריון לא מכנס את הדירקטוריון לפי הבקשה - -
אורי מקלב: יש סיבות מיוחדות?
<חיים זקס: אנחנו לא התייחסנו לסיבות.
<ניצן רוזנברג: זה דומה לנסיבות שבהן רואה חשבון מבקר רשאי לדרוש כינוס ישיבה.
<ניצן רוזנברג: זה נכנס בסעיף 65כא(ד) לתיקון שכתוב בו: "נודע למפקח אגב ביצוע תפקידו על ליקויים מהותיים בפעילות השותפות המוגבלת הציבורית או בפעילות חברת השותף הכללי בנוגע לשותפות המוגבלת הציבורית, ידווח על כך ליושב-ראש הדירקטוריון.
<ניצן רוזנברג: הודיע המפקח על ליקויים, כאמור, יזמן יושב-ראש הדירקטוריון ללא דיחוי ישיבת דירקטוריון לדיון בנושאים שהובאו לידיעתו".
<ניצן רוזנברג: אלה המקרים.
אורי מקלב: זה צריך להיות כתוב.
<ניצן רוזנברג: זה כתוב.
<ניצן רוזנברג: הכנסנו את זה לשם.
אברהם מיכאלי: היועצת המשפטית, איך היו עד עכשיו בלי הסעיף הזה?
<ניצן רוזנברג: אתם רוצים לספר מה המפקח עושה אצלכם?
אברהם מיכאלי: כשהם מביאים הצעה אני תמיד שואל אותם, מה עשיתם עד היום.
<ניצן רוזנברג: הסמכויות של המפקח לא קבועות היום בחקיקה, למיטב ידיעתי.
אברהם מיכאלי: בגלל זה אני שואל, למה עד עכשיו הסתדרו ופתאום עכשיו לא?
אברהם מיכאלי: מה קרה בשותפויות?
אברהם מיכאלי: קרה משהו?
אברהם מיכאלי: הרי הממשלה יזמה את החוק.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לדעת מהממשלה למה הפרק הזה צריך עכשיו לחול על השותפויות?
<ניצן רוזנברג: הפרק של המפקח?
אורי מקלב: הוא מדבר באופן כללי, למה צריך חוק.
אברהם מיכאלי: כל החידושים האלה נועדו למטרה מסוימת.
אורי מקלב: חבר הכנסת מיכאלי לא מתכוון דווקא למפקח.
אורי מקלב: הוא בכלל שואל למה צריך חוק.
אברהם מיכאלי: אני שואל למה הפרקים האלה נולדים היום.
אברהם מיכאלי: כשלמדנו משפטים למדנו שיש שותפויות ויש חברות.
אברהם מיכאלי: הייתה כוונה במשך 50 שנה.
אברהם מיכאלי: למה היום אנחנו עושים את הערבוביה הזאת?
<ניצן רוזנברג: אתה רוצה להשיב לו מאין בא הרעיון של הצעת החוק?
<ניצן רוזנברג: כי זאת בעצם הסיבה שאנחנו יושבים פה.
אורי מקלב: אתה מבין שאם הקהל היה מבקש לא היינו חוזרים לשם.
אורי מקלב: בכל זאת זה חבר כנסת.
<חיים זקס: מה שקורה היום זה שהמצע להתנהלות של השותפות היא פקודת השותפויות.
<חיים זקס: פקודת השותפויות לא מתאימה להסדרים שקשורים לתאגיד ציבורי – תאגיד שמנפיק את המניות שלו לציבור.
<חיים זקס: המצב היום הוא שכל הוראות הממשל התאגידי הן במסגרת הסכם.
<חיים זקס: בהסכמים האלה קיימים כבר היום הוראות של ממשל תאגידי שהן די דומות להוראות חוק החברות.
<חיים זקס: מה שאנחנו מנסים זה לתקן כמה ליקויים.
אברהם מיכאלי: אתם עושים פה שעטנז.
אברהם מיכאלי: אתם מנסים לקחת התאגדות שלא קיימת רק אצלנו, אלא בכל העולם.
אברהם מיכאלי: אתם מנסים להפוך את השותפויות מחברה עם הוראות של פקודת החברות, ואתם משאירים אותה בשותפות.
אברהם מיכאלי: אי אפשר לשחק בצורה הזאת כדי לא לבלבל גם את אלה שמתחברים היום זה עם זה בשותפויות.
אברהם מיכאלי: בוא ניצור משהו שנגיד, יש היום סיטואציה חדשה, פקודת השותפויות מתה, היא לא קיימת יותר.
אברהם מיכאלי: בואו נעבוד עם דיני חברות בצורה כזאת או אחרת.
אברהם מיכאלי: אז אנשים לא יתבלבלו.
<חיים זקס: קודם כול אנשים לא אמורים להתבלבל - -
אברהם מיכאלי: כמי שמציע לנו את החוק אנחנו חושבים שנה או חמש שנים קדימה.
אברהם מיכאלי: הפרקטיקה בשטח לא עובדת לפי תיאוריות יבשות.
אברהם מיכאלי: אנשים חיים עם פקודת השותפויות כבר לפחות מאז קום המדינה עם תיקונים כאלה ואחרים.
אברהם מיכאלי: אתם אומרים, זה משהו לא בסדר, אנחנו ניצור פקודה שהיא יציר כלאיים שחלק זה חברות, חלק זה שותפויות.
אברהם מיכאלי: אני רוצה כמחוקק לתת לציבור פתרון שהוא יוכל לחיות אתו.
אברהם מיכאלי: היום אתם מנסים לבלבל אותם.
<חיים זקס: אני חושב שאנחנו לא מבלבלים.
אברהם מיכאלי: בדיונים הקודמים התאפקתי כי לא הבנתי מה הכוונה שלכם.
אברהם מיכאלי: אתם רוצים להועיל עם הציבור?
אברהם מיכאלי: אתם תבלבלו את הציבור.
<חיים זקס: אני אסביר שוב מה שהסברנו בדיון הראשון.
<חיים זקס: קודם כול מוסכם על כולם - -
אברהם מיכאלי: מי זה "כולם"?
<חיים זקס: כל מי שיושב כאן.
אברהם מיכאלי: "כולם" זה לא הם.
אברהם מיכאלי: אני קובע.
<חיים זקס: זה מייצג גם את העמדה של נציגי השותף הכללי שהוראות ממשל תאגידי בשותפות לא אמורים להיות שונים באופן מהותי מההוראות החלות על חברה ציבורית.
אברהם מיכאלי: אתה מציג עובדה משפטית לא נכונה.
אברהם מיכאלי: אנחנו המשפטנים יודעים שיש התאגדות בצורה מסוימת שנקראת "שותפות" ולא "חברה".
אברהם מיכאלי: יהיו לזה הרבה כוונות.
אברהם מיכאלי: זה מתחיל כבר מההיסטוריה.
אברהם מיכאלי: אתם באים לשנות את זה, ובאיזו דרך?
אברהם מיכאלי: לא לתקן את פקודת השותפויות כמשהו בתוכה, אלא מביאים את חוק החברות ושותלים בתוכה את פקודת השותפויות.
<חיים זקס: אני רוצה לתת לך דוגמה למה שקורה בחו"ל, ולדעתי, זאת יכולה להיות דוגמה טובה למה שעשינו פה.
<חיים זקס: נניח בארצות-הברית שיש שותפות מוגבלת שנסחרת בבורסה – אין פרק בחוק השותפויות האמריקני שמתייחס לשותפות מוגבלת ציבורית בארצות-הברית.
<חיים זקס: אבל הוראות הבורסה בארצות-הברית, אם אתה רוצה להנפיק, ההוראות החלות חלות על תאגיד שהנפיק מניות בבורסה.
<חיים זקס: זאת אומרת אם אתה מנפיק מניה בבורסה בארצות-הברית אז אתה צריך שתהיה לך ועדת ביקורת באותה צורה שיש ועדת ביקורת בחברה ציבורית.
<חיים זקס: אתה בעצם אומר שמה שמבדיל בין חברה לבין שותפות זה צורת ההתאגדות.
<חיים זקס: זה לא מה שמבחין ביניהם.
<חיים זקס: מה שמבחין זה המהות – האם התאגיד הזה הנפיק את הזכויות שלו לציבור או לא הנפיק את הזכויות שלו לציבור?
<חיים זקס: אם הוא הנפיק את הזכויות שלו לציבור הציבור הזה זכאי לאותה הגנה שזכאי בעל מניה בחברה ציבורית.
<חיים זקס: אין הבדל במהות במעמד של בעל יחידת ההשתתפות מבחינת היכולת שלו להשפיע על החלטות, המידע שלו לגבי מה שקורה בשותפות.
<חיים זקס: פורמלית, נכון – מדובר בתאגיד אחר, אבל מהותית ההגנה שבעלי היחידות זקוקים לה היא אותה הגנה שבעלי מניות זקוקים בחברה הציבורית.
<חיים זקס: זה מה שניסינו לעשות, להשוות את מעמדם.
אורי מקלב: באמריקה השותפויות האלה הן רק בנושא נפט?
אברהם מיכאלי: בהרבה תחומים.
אברהם מיכאלי: אגב, זה לא חקיקה רק לגבי נפט, עם כל הכבוד.
אברהם מיכאלי: אנחנו מדברים פה על החלה על כלל המשק, על כלל השותפויות.
אורי מקלב: לא, נפט ו- - - זה הכול.
<אביבה בן משה: כרגע על שותפויות נסחרות וכרגע רק גז ונפט ו- - -
אורי מקלב: חבר הכנסת מיכאלי, לא מדובר - - -
אברהם מיכאלי: לפני יומיים חוקקנו חוק מאוד חשוב בוועדת מדע – הקמת קרן מיוחדת לצורך תגמול אזרחי ישראל על רווחי גז.
אברהם מיכאלי: דנו בו שנה שלמה.
אברהם מיכאלי: בעניין הממשלה הביאה חוק מיוחד.
אברהם מיכאלי: אני גם הבנתי שם למה.
אברהם מיכאלי: יש לנו מתנה גדולה שקיבלנו, ואנחנו רוצים לנצל.
אברהם מיכאלי: אז הממשלה באה והציעה הצעת חוק עם תוכן מסוים, וידענו שאנחנו מחוקקים משהו ספציפי לתחום.
אברהם מיכאלי: כאן באים כביכול בלבוש של חוק גז, ומשנים את כל פקודת השותפויות.
אברהם מיכאלי: פקודת השותפויות זאת מטריה – אני רוצה לשמוע כמה אנשי אקדמיה שמלמדים את התחום הזה, כי אני יודע שהדבר הזה שונה מפקודת החברות.
אורי מקלב: בוא נבקש עבודה של ה-מ.מ.מ שלא נעשתה בעניין הזה – מה קורה במקומות אחרים בעולם?
אברהם מיכאלי: לגבי הגז אני מוכן להבין שיש בעיות מיוחדות.
אורי מקלב: החוק הזה הוא - - -
<חיים זקס: התיקון הזה הוא תיקון כללי.
<חיים זקס: היום, לפי כללי הבורסה, אפשר להנפיק - -
אורי מקלב: לפי כללי הבורסה.
<ניצן רוזנברג: אבל חשוב להבהיר שהתיקון הכללי הזה חל רק לגבי שותפויות של חברות שנסחרות בבורסה.
<ניצן רוזנברג: זה לא על כלל השותפויות, וזה גם לא על כלל השותפויות המוגבלות.
<ניצן רוזנברג: זה רק על שותפות מוגבלת שהיא גם ציבורית.
אברהם מיכאלי: כמחוקק אני מוציא חקיקה שהציבור לא יתבלבל ממנה.
אברהם מיכאלי: אני לא ראיתי פה שפה של בני אדם שיבינו.
אברהם מיכאלי: לא כולם משפטנים.
אברהם מיכאלי: יש פה שותפים שהם לא מתנהלים עם סוללה של עורכי דין.
אברהם מיכאלי: הם רוצים לדעת מחר בבוקר איזה תיקון נכנס.
אברהם מיכאלי: אם אני מדגיש שהתיקון הזה חל אך ורק על א', ב', ג', אבל בהדגשה ברורה אני יותר שלם; ולא החלה כללית על פקודת השותפויות.
<ניצן רוזנברג: הם מכניסים פרק נפרד בפקודת השותפויות.
<ניצן רוזנברג: מה שמשרד המשפטים מציע זה להוסיף פרק שייקרא פרק ו(1) – שותפות מוגבלת ציבורית.
<ניצן רוזנברג: זה משהו שיהיה בתוך הפקודה.
אברהם מיכאלי: יש מטרה מסוימת ובלבול בשותפויות שחלו בחברות הגז.
אברהם מיכאלי: אני הבנתי את הצורך שהתעורר, אבל אולי נגדיר את זה כפרק מיוחד למשהו ספציפי ולא יחול על כלל השותפויות?
<ניצן רוזנברג: זה מה שהם עושים.
אברהם מיכאלי: הם מחילים חקיקה לא ברורה.
אורי מקלב: אבל הרשות לניירות ערך לא נותנת - - -
אברהם מיכאלי: זה לא ברור מהחקיקה.
אורי מקלב: אתה מבקש להגביל את זה רק - -
אברהם מיכאלי: אני רוצה להבין את התיקון הספציפי, אם הוא אכן נועד לדבר הזה, ואז מותר להתווכח בגלל הנסיבות שנוצרו.
אברהם מיכאלי: אבל עדיין לא להשליך את זה על כלל פקודת השותפויות.
אורי מקלב: זה תיקון כללי, אבל היום הרשות לניירות ערך מגבילה את השותפויות האלה רק לנושא חיפושי גז, נפט ולנושא הסרטים.
אורי מקלב: אם אתם רוצים להרחיב את זה אתם צריכים בחקיקה?
<אביבה בן משה: ככל הנראה, כן, לפי ההצעה פה.
<אביבה בן משה: זה יהיה בחקיקה.
<אביבה בן משה: חשוב להבהיר שכרגע זה גז ונפט וסרטים, אבל המטרה של החוק הזה ברגע שתהיה הגנה טובה יותר לציבור – וכרגע יש ליקוי, וכרשות לניירות ערך אנחנו מרגישים שאין לנו הכלים הנדרשים כדי להגן על ציבור של מיליארדים של מסחר בשוק ההון ושותפויות בתל-אביב 25 והרבה מאוד כסף של הציבור.
<אביבה בן משה: אנחנו חסרי סמכויות וכלים, ולכן באה ההצעה הזאת.
<אביבה בן משה: ברגע שזה יהיה תהיה הגנה מספיק טובה זה יוכל לפתח את המשק ולהשתמש במכשיר הזה של שותפות נסחרת גם לתחומים אחרים, כפי שהמחוקק ימצא לנכון.
אורי מקלב: זה מצריך חוק אם תרצו להרחיב?
<ניצן רוזנברג: היום זה קבוע בתקנון הבורסה.
<ניצן רוזנברג: כדי לתקן אותו לא צריך חוק.
<ניצן רוזנברג: בדיונים עם משרד המשפטים על הצעת החוק אני הבנתי שהייתה כוונה להכניס תיקון עקיף לחוק ניירות ערך, ולהכניס את החובה הזאת כך שיצטרכו לבוא לכנסת כדי לשנות.
<ניצן רוזנברג: אני הבנתי שבהתחלה הייתה כוונה לעשות את זה, ולאחר מכן ירדו מהכוונה הזאת.
אורי מקלב: אז הדרישה של חבר הכנסת מיכאלי היא שהרחבה של החוק הזה תצטרך להגיע - - -
אברהם מיכאלי: שנדע בחקיקה הזאת שזאת חקיקה ספציפית ל-א', ב', ג', ונדון אז ב-א', ב', ג'.
אורי מקלב: כחבר ועדה ותיק - -
אברהם מיכאלי: זה לא עניין של ותק.
אברהם מיכאלי: יש פה אנשים שיודעים את המטריה מהמקצוע, מהפרקטיקה.
אורי מקלב: כחבר ותיק בוועדת חוקה, כחבר פעיל מאוד בוועדת חוקה וחבר בעל השפעה בוועדת חוקה, חבר הכנסת מיכאלי, אני רוצה להגיד לך איך אני רואה מנקודת המבט שלי את הדיונים שלנו.
אורי מקלב: בעצם עומדות בפנינו שלוש אפשרויות: אפשרות אחת לא לגעת בכלל – מה שהיה הוא שיהיה.
אורי מקלב: היה 50 שנה, ויהיה עוד 50 שנה; אפשרות שנייה זה בכלל לבטל את הנושא של השותפויות ולהעביר את זה כחברות; מנגד היו גם בקשות וגם ברפורמות שמשרד המשפטים נוגע בהם – בעמותות ובחברות לתועלת הציבור – הם נוגעים בכל המקומות האלה שיש בהם נגיעה באותו נושא.
אורי מקלב: לכן החליטו שצריך לעשות הסדרה.
אורי מקלב: להגביל את זה לחברות ציבוריות, לא להגביל לחברות ציבוריות.
אורי מקלב: מתוך כך הם ראו גם את החברות שהן השותף הכללי לנגד עיניהם, ומצד שני ראו ביתר שאת דווקא את השותף המוגבל.
אורי מקלב: נקודת ההנחה שלהם היא שהם באים להגן בחקיקה הזאת על השותף המוגבל.
אורי מקלב: גם השותף המוגבל טוען שלא.
אורי מקלב: לצורך כך אנחנו יושבים ורואים האם יש פה הגנה על השותף המוגבל, הרחבה והסדרה, ומצד שני מה מידת הפגיעה שלנו בשותף הכללי.
אורי מקלב: לכן אנחנו יושבים.
אורי מקלב: מה שמפתיע בעניין הזה שגם השותף המוגבל אומר, יש פה דברים שמחמירים אתי וזה לא טוב, ואני עדיין לא רואה שזה מגן עליי, וגם השותף הכללי אומר, אתם גורעים מהסמכות שלי ומהכוח שלי ולא מאפשרים לי לעבוד, אתם תבריחו אנשים, אנשים לא ירצו וכו'.
אורי מקלב: לצורך כך הם יושבים הרבה זמן אפילו בשונה מחוקים אחרים.
אורי מקלב: בינתיים אנחנו מנסים לרדת לכל פרט ולכל העמדות בכל מילה ובכל סעיף כדי לראות האם זה מיישר קו.
אורי מקלב: יש הרבה נושאים שלא קיבלנו בהם החלטה, לא רק לא הצבעה.
אורי מקלב: בכמה דברים יש לנו בעניין הזה – גם בעמדה של החברות הכלליות, של השותף הכללי וגם של השותף המוגבל – יש חילוקי דעות.
אורי מקלב: גם הממשלה וגם אנחנו כוועדה עדיין לא גיבשנו עמדה.
אורי מקלב: אני מציע שנהיה בכל סעיף וסעיף יחד, נזרום ונראה אם זה מתאים.
אורי מקלב: אבל זה שלא נקבל הסדרה בעניין הזה – אתה לא נמצא שם.
אברהם מיכאלי: לא לזה התכוונתי.
אברהם מיכאלי: הבנת למה התכוונתי.
אברהם מיכאלי: הניתוח שלך באמת נכון, כמו שתיארת את זה, למה אנחנו רוצים להגיע.
אברהם מיכאלי: בזמנו כשעשו הסדרה ברפורמה בחוק החברות עבדו עם פקודה ישנה ולקח הרבה שנים כדי להחיל את ההסדרה.
אברהם מיכאלי: אני באתי מבית ספר שהוא לא בעד רפורמים.
אברהם מיכאלי: הרפורמות לא תמיד מביאות תועלת.
אורי מקלב: לא רפורמות בדת, אבל רפורמות בחברה כן.
אברהם מיכאלי: אדוני, שלא ישתמע שאני נגד הכול.
אברהם מיכאלי: כששינינו את פקודת החברות לחוק החברות, מי שזוכר את זה – היו דיונים של שנים רבות.
אברהם מיכאלי: ואז עשינו את זה בזהירות כדי לא לגרום לזעזועים.
אורי מקלב: בעצם חבר הכנסת מיכאלי הוא עם מסר לממשלה.
אורי מקלב: הוא אומר בצורה ישירה שעם כל הכבוד להסדרה – הראש פתוח, אנחנו מוכנים לקבל שינויים, אבל הדברים האלה סעיף-סעיף, ואנחנו רואים בזה "כזה ראה וקדש", שההסדרה חייבת להיות בכל מחיר.
אורי מקלב: אם ככה כאן בחברות, להחיל את זה פה, ואני אומר, נו, הלאה – זה קיים בחברות.
אברהם מיכאלי: את ששינסקי אישרנו בגלל הלחץ שהיה פה לחוקק חוק.
אברהם מיכאלי: גם ששינסקי גרם לזעזועים.
אורי מקלב: היה פה רוב ברור שגם אם זה פוגע או לא החלק הערכי הזה - - - שייך לציבור, במיוחד במה שקרה.
אורי מקלב: זה הגיע בעיתוי של מחאה חברתית, והיה רוב וכולם רצו עם העניין הזה, וגם הממשלה התיישרה במידה מסוימת.
אורי מקלב: כאן זה אחרת, אתה אומר.
אברהם מיכאלי: לרפורמה שמבוצעת כרגע יש השלכות אפילו בתחום חברות הגז או שותפויות גז.
אברהם מיכאלי: צריך לדון בזה בכובד ראש.
אברהם מיכאלי: אנחנו מחוקקים דברים, לא משנים הסדרים אחרי שאנשים התחברו כבר בהסדרים קיימים.
אברהם מיכאלי: לכן ההערה שלי היא לא נגדכם, חלילה, למה אתם עושים משהו.
אברהם מיכאלי: אדרבה, נבחן את כל ההשלכות לא בצורה של החלה רק של פרק אחד או פרק אחר מחוק החברות.
אברהם מיכאלי: חוק החברות, כבודו במקומו מונח, מתנהל אתו מי שרוצה להתנהל.
אברהם מיכאלי: אתם בעצם נותנים לי את פקודת השותפויות דרך הסדרה של חוק החברות.
אברהם מיכאלי: זה לא דבר בריא חקיקתית, ומי שמעורה בתחום השותפויות לא יסכים לזה, והוא צודק.
<חיים זקס: צריך להבין שההוראות שקשורות לחברה ציבורית או לתאגיד שהנפיק מניות לציבור הן במקרה בחוק החברות.
<חיים זקס: כלומר זה שיש הוראות שקשורות לתאגיד שהנפיק מניות בבורסה, לא משנה איזה תאגיד הוא יהיה – מה שחשוב זה מאפיינים של העובדה שהוא הנפיק מניות לציבור והצורך להגן על האינטרסים של הציבור.
<חיים זקס: לכן מהותית יש הבדל בין שותפות לבין חברה, אבל מה שניסינו לעשות זה לקחת את כל הדברים שהם לא רלוונטיים למאפיינים השונים; כל הדברים שאמורים להיות זהים.
<חיים זקס: הדברים האלה שנועדו להגן על מי שהנפיק לציבור מניות – כל ההוראות האלה צריכות להיות זהות בין אם מדובר על שותפות ובין אם מדובר על חברה.
אורי מקלב: אבל זה לא אומר שאם אנחנו נחשוב שפרק לא מתאים לנו - - - זה הכול.
אורי מקלב: מישהו רוצה להוסיף?
אורי מקלב: אני רוצה לסגור את הסעיף הזה.
אורי מקלב: מישהו רוצה להעיר על זה?
<נחמיה זיסמן: בהנחה שהסכמי השותפות גוברים על החקיקה הזאת למפקח בשותפות יש היום סמכות לכפות אסיפה, והוא לא חייב לפנות ליושב-ראש הדירקטוריון.
אברהם מיכאלי: אני לא בטוח שזה נכון.
אורי מקלב: היום הוא לא עושה אסיפה.
אורי מקלב: הסמכות שיש למפקח לגבי כינוס של אספה כללית תעבור לכינוס של הדירקטוריון.
<חיים זקס: נגיע לסמכויות של המפקח - - -
אורי מקלב: גם כלפי האסיפה הכללית.
<חיים זקס: חשוב רק להדגיש את פרק הסמכויות.
אורי מקלב: זה דבר אחד שהנחנו את דעתנו בעניין, שיש לו הסמכות לכנס את הדירקטוריון או את האסיפה הכללית בנסיבות שיש הוראה חריגה כפי שהיועצת המשפטית הקריאה.
אורי מקלב: זה לא בכל מקרה, אלא מטעמים שנרשמו שיש שינויים בנוסח המקצועי שאת הקראת.
<ניצן רוזנברג: זה לגבי כינוס ישיבת דירקטוריון.
<ניצן רוזנברג: לגבי כינוס ישיבת אסיפה כללית יש סעיף נפרד.
אורי מקלב: אני מודה לכם על ההשתתפות.
אורי מקלב: עדיין לא קבענו את הישיבה הבאה.
אורי מקלב: נגיד לכם מתי הישיבה.
שולי מועלם-רפאלי: בוקר טוב.
שולי מועלם-רפאלי: אני פותחת את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.
שולי מועלם-רפאלי: על סדר-היום: הצעת חוק-יסוד: נשיא המדינה (תיקון – איסור שחרור רוצחים), של חברת הכנסת איילת שקד, חבר הכנסת דוד צור וחברי כנסת נוספים.
שולי מועלם-רפאלי: איילת, בבקשה.
איילת שקד: שלום לכולם.
איילת שקד: עשינו איזה דיון אוף רקורד עם סיגל ומיכל וקיבלתי את עמדת משרד המשפטים והיועצת המשפטית, שאתם רוצים להימנע מפגיעה במוסד החנינה.
איילת שקד: הצלחנו למצוא דרך אחרת על-מנת לסווג עונש רצח חמור בנסיבות יוצאות דופן בחומרתן, שאי-אפשר יהיה לקצוב לפני 15 שנה ולא לקצוב לפחות מ-40 שנה.
איילת שקד: את מסלול המחבלים, נעשה דרך החוק שלי ביחד עם אלקין.
שולי מועלם-רפאלי: סיגל, תסבירי את הנוסח.
<סיגל קוגוט: אני אסביר את הנוסח.
<סיגל קוגוט: כפי שאמרה חברת הכנסת שקד, מטעמים חוקתיים ושל הפרדת רשויות וגם מן הטעם שכרגע מוצע שעסקאות יהיו בסמכות הממשלה, חשבנו שהדרך הנכונה היא להשתלב במנגנון הקיים של הקציבות.
<סיגל קוגוט: חברת הכנסת שקד הסכימה להשתלב במנגנון זה.
<סיגל קוגוט: היום המנגנון של הקציבה הוא חלק בלתי נפרד מהעונש.
<סיגל קוגוט: בית המשפט מטיל עונש של מאסר עולם חובה ועונש זה בלבד.
<סיגל קוגוט: אחר-כך מנגנון הקציבה נעשה במקום אחר.
<סיגל קוגוט: לכן הצענו להשתלב במנגנון הזה.
<סיגל קוגוט: אנחנו ערים לזה שיש על שולחן הוועדה את עבירות ההמתה.
<סיגל קוגוט: אנחנו לא חושבים שכל מה שייחשב בעבירות ההמתה, רצח מדרגה ראשונה נכנס הנה.
<סיגל קוגוט: כלל וכלל לא.
<סיגל קוגוט: מדובר על רציחות שבית המשט מסווג אותן כחמורות בחומרתן.
<סיגל קוגוט: זה לא כל מעשה מתוכנן ולא כל מעשה שבנסיבות שאתם מציעים, בעבירות ההמתה, הוא רצח בדרגה ראשונה.
<סיגל קוגוט: אנחנו מציעים, אם כך, להוסיף את סעיף 30ב לחוק שחרור על תנאי ממאסר, שייקרא "המלצה לעניין אסיר עולם שהורשע ברצח חריג בחומרתו".
<סיגל קוגוט: "בית משפט שהרשיע אדם ברצח רשאי לקבוע לעניין סעיף זה – כלומר, לצורך הקציבה המיוחדת בסעיף זה - שהוא ביצע את המעשה בנסיבות חריגות בחומרתן.
<סיגל קוגוט: קבע בית המשפט כאמור, יחולו הוראות סעיף 29 בשינויים אלה: לעניין סעיף קטן א', ועדת שחרורים מיוחדת לא תדון בעניינו של אסיר העולם בטרם חלפו לפחות 15 שנים מהיום שבו החל לשאת את מאסרו ולא תמליץ על קציבת תקופה שתפחת מ-40 שנים.
<סיגל קוגוט: " לעניין סעיפים קטנים ב' ו-ה' זה אמות לסעיף 29.
<סיגל קוגוט: במקום 30 יבוא 40.
<סיגל קוגוט: יש לנו כאן בקשה של משרד המשפטים לתוספת.
<סיגל קוגוט: ביקשנו גם נתונים משב"ס לגבי קציבה של אסירים ביטחוניים כדי לראות מה המצב בשטח.
<סיגל קוגוט: זה מה שהוסכם בינתיים לקריאה ראשונה.
שולי מועלם-רפאלי: משרדים, בית הנשיא, שב"ס, מי מתחיל?
<אמי פלמור: אני המנהלת הכללית של משרד המשפטים מזה כחצי שנה והייתי מנהלת מחלקת חנינות במשך 13 שנים.
<אמי פלמור: ישבתי ברוב הוועדות לקציבת מאסרי עולם לאורך השנים האלה ולקחתי חלק בשחרור של האסירים הביטחוניים במסגרת המחוות, המשאים המתנים וכן הלאה.
<אמי פלמור: מבחינת האסירים הביטחוניים הבאתי פה רשימה שבעצמם משקפת את הקציבה של עונשים של האסירים הביטחוניים והפליליים.
<אמי פלמור: זה מתוך טבלת מעקב שעשינו.
<אמי פלמור: זה לא מתוך מאגרים של שירות בתי הסוהר אלא מעקב שאנחנו עשינו מסוף שנות ה-70.
<אמי פלמור: זה מתוך תיקים שהצלחנו להוציא מתוך המחלקה.
<אמי פלמור: זה קיים, לא עשינו את זה לכבוד הדיון.
<אמי פלמור: רצינו לנסות וללמוד משהו מהתהליך הזה של קציבה.
<אמי פלמור: מה קורה לאסיר אחרי?
<אמי פלמור: מתי הוא בסופו של דבר משוחרר?
<אמי פלמור: האם הוא מקבל שליש או לא מקבל שליש?
<אמי פלמור: האם ממשיך לעבור עבירות משמעת?
<אמי פלמור: האם עבר טיפול?
<אמי פלמור: האם הודה או לא הודה?
<אמי פלמור: זה איזה מעקב שאנחנו מקיימים.
<אמי פלמור: צריך לעשות פה הבחנה בין היהודים לערבים מכיוון שהאסירים הביטחוניים היהודים רובם עונשם נקצב לקולא במהלך שנות ה-90, בעקבות הסכמי אוסלו ומתוך רצון שהיה אז ליצור איזון.
<אמי פלמור: דוגמאות מוכרות זה עמי פופר, עם 7 מאסרי עולם מצטברים, שעונשו נקצב ל-40 שנה.
<אמי פלמור: רק מהמספרים שדיברתם עליהם היום אתם מבינים עד כמה העונש הזה הוא קל.
<אמי פלמור: גם אנשים נוספים כמו יורם שקולניק, שעונשו נקצב ל-11 שנים ושוחרר לאחר 7 שנים.
<אמי פלמור: אני מדברת כרגע על אסירים ביטחוניים הפלסטינים והערבים, שעליהם בעצם הדיון כאן.
<אמי פלמור: רובם המכריע עונשם לא נקצב.
<אמי פלמור: אני מדברת על כאלה שנשפטו בבתי משפט בישראל מכיוון שהם אלה שנמצאים בסמכותה של הוועדה לקציבת מאסרי עולם.
איילת שקד: כל מי שנשפט בבית משפט צבאי, עונשו לא נקצב.
<אמי פלמור: הוא לא עולה לוועדה לקציבת מאסרי עולם.
איילת שקד: אז איך משחררים אותו?
איילת שקד: הנשיא נותן לו הקלה?
<אמי פלמור: לא.
<אמי פלמור: זאת הקלה של אלוף הפיקוד או של הרמטכ"ל בהתאמה.
איילת שקד: גם אלוף הפיקוד נותן וגם הנשיא?
<אמי פלמור: יש סמכויות מקבילות.
<אמי פלמור: לא ניכנס פה לתוך כל הרזולוציות, אבל אלה שנשפטו בשטחי יהודה ושומרון, אלוף פיקוד מרכז מוסמך להקל בעונשם או לקצוב את עונשם.