GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תום שניר: זה לא על כל חקירה, זה נעשה באופן ספורדי, אבל האם מצ"ח גם מתכוונת לעשות שימוש בתיעוד כדי לוודא שהחוקרים מתנהגים כראוי?
<גיל ממון: לא, כי אנחנו עובדים בצורה אחרת.
<גיל ממון: אצלנו חוקר שמסיים קורס חוקרים, נכנס לתקופת חניכה.
<גיל ממון: יש לו חונך שצמוד אליו.
<גיל ממון: הוא מסיים את תקופת החניכה, הוא מוכשר לעבוד בפני עצמו.
עדי קול: ואז הוא חסין מטעויות?
<גיל ממון: לא, לא סיימתי.
<גיל ממון: מעל כל חוקר כזה שמסיים יש קצין, ומעליו יש מפקד בסיס.
<גיל ממון: אנחנו עובדים בצורת בקרה אחרת.
<גיל ממון: אנחנו לא צריכים את ההקלטות כדי לבצע בקרה אחרי עבודת החוקרים.
<גיל ממון: אנחנו מתחקרים את עצמנו בסיום כל חקירה.
<גיל ממון: עובדים בשיטת בקרה אחרת.
עדי קול: אתה לא רואה את ההבדל והיתרון של תיעוד חזותי מאשר תחקור, שאתה שואל את האדם: מה היה?
עדי קול: מה הרגשת ומה עשית?
<גיל ממון: אם מגיעים למצב שתהיה חקירה שיש בה צעקות, יש בה אירועים חריגים, ונרצה להבין מה היה בתוכה, ודאי נצפה בקלטת, אבל אנחנו לא לוקחים את הקלטת, וכל קלטת נשב, וגם לא מדגמית.
<גיל ממון: אם נחליט במקומות מסוימים שהיה אירוע חריג, שנחשוב, שנבין, שנגלה שהיה אירוע חריג, כמובן נצפה בזה.
עדי קול: המשטרה לא עושה תהליך תחקור כזה של חקירה?
עדי קול: אני מניחה שגם הם מתחקרים את החוקרים שלהם.
<גיל ממון: ההנחה היא לא נכונה.
עדי קול: חבל שאין פה אף אחד ממשטרת ישראל להגן על המשטרה ולהגיד שהיא עושה- - -
<גיל ממון: עד כמה שאני יודע, ואני 22 שנה במצ"ח, הם לא עובדים- - -
עדי קול: האם היועץ המשפטי ממליץ לחברי הכנסת לתמוך בצו?
<תום שניר: אכן הצו מבורך.
<תום שניר: הוא בא להיטיב עם זכויות חשודים ונחקרים.
<תום שניר: ממליצים לאשר את הצו.
עדי קול: נעבור להקראה ולהצבעה.
אורי מקלב: מה זה הצו הזה, שהיום מתעדים כל חייל על כל פעולה קטנה שהוא עושה, מבפנים ומבחוץ.
<תום שניר: בצו שנשלח לוועדה היתה טעות קטנה שתוקנה.
<תום שניר: נעביר את הצו המתוקן.
<תום שניר: בסעיף קטן (ב) היה 11(א)(ג), וצריך להיות 11(א)(3).
<תום שניר: שיר מהייעוץ המשפטי שלחה את המתוקן.
<תום שניר: תודה לה.
<תום שניר: צו סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים) (חקירת חשודים לפי חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו–1955), התשע"ד–2014.
<תום שניר: בתוקף סמכותי לפי סעיף 16(ג) לחוק סדר הדין הפלילי (חקירת חשודים), התשס"ב–2002 (להלן: החוק), בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור: (1) החלת החוק על חקירת חשודים לפי חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו –1955.
<תום שניר: (א) סעיפים 1-13 לחוק, למעט סעיפים 5(א)(3) ו-5(ב), יחולו על חקירות שמבצעת המשטרה הצבאית מכוח חוק השיפוט הצבאי, התשט"ו–1955 (להלן: חוק השיפוט הצבאי), בשינויים המחויבים, ובהם: (1) הסמכות הנתונה בסעיפים אלה לשוטר תהיה נתונה לשוטר הצבאי.
<תום שניר: (2) בכל מקום בו מדובר בתחנת משטרה, יראו כאילו מדובר בבסיס משטרה צבאית או במתקן מעצר צבאי.
<תום שניר: (3) בסעיף 13, במקום "בית משפט" יבוא "בית דין צבאי".
<תום שניר: (4) בכל מקום בו הוענקה סמכות לקבוע כללים ותקנות, יראו כאילו מדובר בסמכות לקביעה בפקודות הצבא.
<תום שניר: (ב) על אף האמור לעיל, סעיפים 4(א), 7(1), 7(2) ו- 11(א)(3) לחוק לא יחולו על חקירות בחשד לביצוע עבירה לפי סעיף 92 לחוק השיפוט הצבאי.
<תום שניר: תחילה.
<תום שניר: תחילתו של צו זה 8 חודשים מיום פרסומו.
עדי קול: נעבור להצבעה.
עדי קול: מי מחברי הכנסת תומך בצו?
עדי קול: הצבעה בעד – פה אחד הצו אושר.
עדי קול: שניים, פה אחד.
עדי קול: הצו עבר.
דוד רותם: הצעת חוק החברות (תיקון - הליך מינוי דירקטורים חיצוניים לכהונה נוספת), התשע"ד-2014, של חברת הכנסת עדי קול וחבר הכנסת יריב לוין.
עדי קול: אני אציג את החוק בקצרה.
עדי קול: דירקטור חיצוני בחברה אמור להיות אדם בלתי תלוי, וכיום הליך הגשת המועמדות לכהונה נוספת דורש ממנו לעשות מעין לובינג אצל בעל השליטה ובעלי המניות כדי שיוכלו למנות אותו לכהונה נוספת.
עדי קול: זה פוגע באי-התלות שלו, ולכן אנחנו רוצים לאפשר לו להציע את עצמו לכהונה נוספת ללא הצורך לעשות את אותו מסע שתדלנות שעשו המועמדים לנשיאות אצלנו בתקופה האחרונה.
דוד רותם: אני מבין שהניסוח הוסכם על ידכם ועל-ידי משרד המשפטים.
דוד רותם: אלעזר, תקרא בבקשה את הניסוח.
אלעזר שטרן: "בחוק החברות התשנ"ט-1999, בסעיף 245(א1), אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) הדירקטור החיצוני הציע את מועמדותו לכהונה נוספת והמינוי אושר בהתאם להוראות" – ופה במקום סעיף 239 (ב) "פסקה (1).""
עדי קול: מקובל עליכם?
<חיים זקס: מקובל עלינו.
<חיים זקס: אפשר.
דוד רותם: האם את יכולה להסביר לנו מה אתם רוצים בתקנות האלה?
<לירון מאוטנר לוגסי: ודאי.
<לירון מאוטנר לוגסי: חוק צ'קים ללא כיסוי מעניק סמכות לשרת המשפטים לקבוע בעתות חירום סייגים לתחולת החוק.
<לירון מאוטנר לוגסי: החוק הזה מסדיר את כל הנושא של משיכת צ'קים ללא כיסוי ומה המשמעויות של זה, מאיזה מספר של צ'קים הלקוח הופך להיות לקוח מוגבל - - -
דוד רותם: האם זה הגיוני לומר שמי שגויס בקשר למצב מיוחד בעורף עד תום 15 יום לאחר תום המילואים?
דוד רותם: האם לא צריך לקבוע את זה על כל אזרחי מדינת ישראל?
<לירון מאוטנר לוגסי: אני אלך אחורה.
<לירון מאוטנר לוגסי: בעבר, ב-2006, כשהתקינו את התקנות, כשעוד לא היו הסמכויות המיוחדות שיש היום, באמת הלכו על כלל האוכלוסייה, אבל עשו את זה בצורה רטרואקטיבית ועל זה היתה ביקורת שזה מאוחר וכו'.
דוד רותם: אחר-כך מבקר המדינה כתב על זה.
<לירון מאוטנר לוגסי: נכון, בגלל שלקח הרבה זמן עד שזה הותקן.
<לירון מאוטנר לוגסי: אבל בנקודת מבט רטרואקטיבית יש ידיעה יותר ברורה על הצורך ועל ההצדקה - - -
דוד רותם: איך ידעו חיילי מילואים שהם יכולים להגיש בקשה?
<לירון מאוטנר לוגסי: זה נושא אחר.
<לירון מאוטנר לוגסי: איך הם ידעו?
<לירון מאוטנר לוגסי: אנחנו פונים בכל מיני ערוצים כדי שידעו על זה.
<לירון מאוטנר לוגסי: גם הוצאנו הודעה אחת לדוברות, לעיתונות, וגם בכוונתנו להוציא עוד הודעה אחרי שהתקנות יאושרו.
<לירון מאוטנר לוגסי: בנוסף, יצרנו קשר גם עם משרד הביטחון וביקשנו שבפלטפורמות שלהם, של יידוע לחיילי מילואים על הזכויות שלהם, יידעו, וגם יצרנו קשר - - -
אורי מקלב: האם הבנקים מוציאים הודעות?
אורי מקלב: ודאי לפני הצ'ק העשירי.
אורי מקלב: הבנק שולח הודעה, אתה עכשיו - - -
<לירון מאוטנר לוגסי: אחרי הצ'ק העשירי.
אורי מקלב: רק אחרי?
<עינב הכט עמיר: בחמישה צ'קים יוצאת התראה.
אורי מקלב: צריך להורות לבנקים שבמכתב שהוא שולח על הצ'ק העשירי - - -
דוד רותם: לא, אחרי חמישה צ'קים, כשהבנק מוציא התראה, שיכניס סעיף שכל חייל מילואים רשאי לבקש ביטול עשרה צ'קים לפי מה שכתוב בתקנות.
אורי מקלב: אם זה בצ'ק העשירי קל וחומר.
<עינב הכט עמיר: לבנק אין ידיעה, זה הודעות סטנדרטיות שיוצאות.
אורי מקלב: הוא יוסיף עוד מכתב.
<לירון מאוטנר לוגסי: - - -
אורי מקלב: בחמישה ובעשרה, אבל ודאי בעשרה, שלא יצטרפו לו הצ'קים האלה לחשבון.
<דורית ואג: אולי חייל המילואים כבר קיבל אחרי החמישי, אבל הוא עוד לא הגיע לעשירי.
אורי מקלב: אומר היושב-ראש גם לא בחמישי, כדי שזה לא ייספר לו, וודאי לא בעשירי, שלא ייהפך ממש למוגבל.
אורי מקלב: בואו נסכם כך, למה צריך הרבה להתפלפל?
אורי מקלב: במכתבים שהבנק מוציא בהתראה שאתה נמצא בהליך כזה וכזה או שחזרו לך חמישה צ'קים, הוא יוסיף לעת הזאת עוד מכתב גם בנוסח הסטנדרטי או עוד רובריקה, כפי שהציע היושב-ראש, שאם אדם שירת במילואים לפי צו 8 או צו 9, יש לך אפשרות להגיש בקשה לגרוע את הצ'קים האלה עם אישור של משרד הביטחון שהוא שירת במילואים.
אורי מקלב: זו התשובה הכי טובה גם לשאלה של היושב-ראש איך חיילי המילואים ידעו את זה, והבנקים יודעים להתגבר על דבר כזה.
<רונן נסים: העיקרון כמובן מקובל והגיוני, אבל הבנקים לא נמצאים כאן ויש פה שיקולים עקרוניים.
<רונן נסים: קודם כול, כמובן לא יודעים מי שירת בשירות מילואים לפי צו 8 - - -
אורי מקלב: לא יודעים, אבל יכתבו לו שאם הוא משרת - - -
<רונן נסים: לשלוח הודעות לכל הלקוחות, הודעה מיוחדת כזאת, אני לא יודע מה העלויות ומה - - -
אורי מקלב: בכמה מדובר?
דוד רותם: הוא שולח מכתב ממילא אחרי חמישה צ'קים, נכון?
<רונן נסים: זה הכול אוטומטי.
דוד רותם: שיוסיפו שם סעיף.
<רונן נסים: אני לא יודע מה המשמעות המעשית.
אורי מקלב: האם אתם יודעים בכמה מדובר בתקופה הזאת?
אורי מקלב: הרי יש ירידה דרמטית - - -
<דורית ואג: מי שהיה במילואים וזה קורה לו, הוא בא לבנק ואומר: תראו, הייתי במילואים, גויסתי, אז ישר הם יטפלו.
אורי מקלב: הם לא יודעים מה הזכויות שלהם, הוא לא בא לבנק, הוא מקבל הודעה, אין לו מה לעשות.
אורי מקלב: הוא מקבל הודעה, הוא נהפך למוגבל, הוא לא במשא-ומתן עם הבנק.
אורי מקלב: אין דרך יותר טובה להודיע.
אורי מקלב: אתם רוצים להודיע ברדיו?
אורי מקלב: לקחו להם את הפלאפונים, אפילו לשלוח הודעות אין אפשרות.
אורי מקלב: הודעות הדובר של הכנסת, גם אם הוא יוציא, לא יגיעו לידיעתם.
<לירון מאוטנר לוגסי: שוב, גם משרד הביטחון התחייב בפנינו להוציא הודעה בנושא, לא בעיתונות, אלא בפלטפורמה שהם מיידעים את אותם חיילים על הזכויות שלהם, וגם אנחנו יוצרים קשר עם אותן עמותות או גופים שעוסקים בזכויות של חיילי מילואים.
<לירון מאוטנר לוגסי: אחד מהם פנה לשרה בשביל לדעת מה קורה, ועדכנו אותם, וגם בכוונתנו לעשות פנייה יזומה אליהם, כדי להנגיש את המידע הזה לחיילי המילואים.
אורי מקלב: אני רואה כאן שהיועצת המשפטית כתבה שגם בחשבון משותף בעסק או בחברה, שזה גם יחול.
אורי מקלב: דהיינו, נניח אם יש לבני זוג חשבונות נפרדים, מה דינו של החשבון של האישה?
אורי מקלב: בין בני זוג לא פעם קורה שמסיבות כאלה ואחרות יש חשבון אחד לאישה, חשבון אחד לבעל, והבעל משרת במילואים, הוא קיבל צו 8 או צו 9, ובגרעין המשפחתי הזה חשבון מתנהל בנפרד על כל מספר זהות, אבל זו אותה משפחה.
דוד רותם: אמרתם שתעשו תיקון שזה יחול אוטומטית ולא נצטרך בכל פעם לאשר תקנות כאלה.
<לירון מאוטנר לוגסי: נכון.
<לירון מאוטנר לוגסי: זה מה שהסברתי ליועצת המשפטית כאן.
<לירון מאוטנר לוגסי: התקנות האלה קיימות, זה לא נתקע כי יש התנגדות עקרונית, פשוט היו חילופי תפקידים אצלנו במשרד, והרעיון הוא כן לקדם את התקנות האלה.
אורי מקלב: מה אדוני אומר לגבי חשבונות נפרדים?
דוד רותם: צריך שזה יחול גם על האישה.
<לירון מאוטנר לוגסי: גם בחשבונות נפרדים?
דוד רותם: הבעל נקרא למילואים, הוא לא יכול לסדר את העניינים שלו, אז הצ'קים של החשבון של האישה חוזרים.
<ניצן רוזנברג: גם אם זה לא חשבון משותף של שניהם?
דוד רותם: גם אם זה לא חשבון משותף.
דוד רותם: את הכסף שלי אני מכניס לחשבון של אשתי - - -
<דורית ואג: נניח שאין לה הכנסה ממנו והיא מוציאה יותר משלה.
אורי מקלב: הוא לא קיבל את הכסף כדי להעביר לה כספים לחשבון כדי שהצ'קים לא יחזרו.
<דורית ואג: למה לא עושים לכולם?
אורי מקלב: אני מבקש שתהיה אפשרות להגיש בקשה בעניין הזה, להוכיח שזה חשבון של גרעין משפחתי אחד של זוג נשוי ואחד מבני הזוג קיבל צו.
<ניצן רוזנברג: צריך לשמוע מה הם אומרים על זה.
<דורית ואג: הבנקים אגב הוזמנו לישיבה.
<דורית ואג: זה לא שהם לא הוזמנו.
<לירון מאוטנר לוגסי: אנחנו דנים בהצעה הזאת לגבי תא משפחתי אחד של שני חשבונות נפרדים.
<לירון מאוטנר לוגסי: זאת נקודה שלא חשבנו עליה.
<רונן נסים: רק בן זוג.
<לירון מאוטנר לוגסי: כמובן גם זה יהיה מותנה באותו נטל.
אורי מקלב: מה השאלה.
<ניצן רוזנברג: ב-2006 עשו על כל האוכלוסייה.
<דורית ואג: אז למה לא עושים את זה עכשיו?
<ניצן רוזנברג: תשאלי אותם, יש לזה הסבר.
דוד רותם: תראי את סעיף 3 בנקודות לדיון, שמתייחס לתקנות קבועות.
<לירון מאוטנר לוגסי: ראיתי את זה.
דוד רותם: אמרתם שאתם בשלב מתקדם, אני רוצה לדעת מה קורה עם זה.
<לירון מאוטנר לוגסי: זה מה שעניתי, לא הייתי אז בתקופה הזאת.
<לירון מאוטנר לוגסי: אני יודעת שיש תקנות כאלה, נוסח כזה של טיוטה.
<לירון מאוטנר לוגסי: בגלל חילופי תפקידים אצלנו זה כנראה לא קודם, אבל יש כוונה לקדם את זה.
<דורית ואג: שמונה שנים?
אורי מקלב: לא, זה שנתיים.
<לירון מאוטנר לוגסי: לא, 2012.
<לירון מאוטנר לוגסי: שנה וחצי.
אורי מקלב: אני מציע שבפרוטוקול של 2014 נתקדם יותר, כדי שב-2016 חס וחלילה גם נוכל.
אורי מקלב: נכתוב שזה לא נמצא בשלב מתקדם, אלא מתקדם מאוד, כדי שב-2016 נשאל את השאלה, נשאל מה קרה אז.
<דורית ואג: זה לא יקרה.
אורי מקלב: זה הרי לא יהיה.
<לירון מאוטנר לוגסי: אתם יותר פסימיים ממני.
דוד רותם: למה בחרתם גם הפעם באופציה השנייה, רק על חיילי מילואים?
דוד רותם: אנחנו רואים שב-2006 זה חל על כלל האוכלוסייה.
<לירון מאוטנר לוגסי: ב-2006 זה עודכן רטרואקטיבית, ולכן היתה כבר איזו פרספקטיבה על הצורך בזה.
<לירון מאוטנר לוגסי: כרגע לשמחתנו הצלחנו להרים את הדבר הזה מאוד מהר.
<לירון מאוטנר לוגסי: לגבי כל תושבי הדרום או התושבים שהוכרז האזור שלהם במצב חירום, יש להם כרגע הגנה בדמות ההגנה שהוציא בנק ישראל, שקבע שלא ניתן להגביל להם חשבונות.
<לירון מאוטנר לוגסי: לגבי כלל האוכלוסייה – כרגע לא מצאנו הצדקה להחיל את זה על כלל האוכלוסייה, אנחנו גם לא רוצים לעודד התנהלות של שימוש בצ'קים ללא כיסוי.
דוד רותם: זה נכון, אבל אנשי עסקים באזור הדרום לא מרוויחים עכשיו.
<לירון מאוטנר לוגסי: יש להם כרגע הגנה.
אורי מקלב: היושב-ראש שואל גם על בית שנפגע ביהוד אתמול, בית שנהרס עד היסוד ביהוד.
אורי מקלב: מה דינו של אחד שנפגע לא ב-40 ק"מ?
<לירון מאוטנר לוגסי: יש להם הגנה ספציפית בסעיף 10(א)(5) שלקוח מוגבל או לקוח מוגבל חמור רשאי לפנות לבית המשפט ולבקש – זה רק לגבי תושב של שטח שהוכרזה לגביו - - -
<רונן נסים: יש סעיף קטן (4).
דוד רותם: החשש הגדול שלי שאנשי המילואים לא יודעים על זה בכלל.
<לירון מאוטנר לוגסי: אלה שני נושאים שונים: אנשי המילואים והאוכלוסייה הכללית.
<לירון מאוטנר לוגסי: לגבי תושבי הדרום יש הגנה.
<לירון מאוטנר לוגסי: אם נמצא במבט יותר מתקדם שיש צורך להחיל את זה על כלל האוכלוסייה, תמיד נוכל להביא שוב תקנות לכאן במבט רטרואקטיבי.
<דורית ואג: רק שאנחנו יוצאים לשלושה חודשי פגרה, וזו יכולה להיות בעיה.
<לירון מאוטנר לוגסי: יש היום הוראה שאם בתוך 21 יום זה לא נידון, זה נכנס לתוקף.
אורי מקלב: יש מסלול מיוחד של היושב-ראש.
אורי מקלב: אני מכיר את החריצות של היושב-ראש - - -
דוד רותם: אם יהיה צורך, אני אכנס ישיבה באופן מיוחד.
אורי מקלב: אני מתחייב להגיע.
אורי מקלב: השאלה לגבי בתים שנפגעו.
אורי מקלב: האם יש להם הגנה?
דוד רותם: היום יש להם הגנה של המפקח על הבנקים.
אורי מקלב: לא בית שנפגע בדרום, בית שנפגע ביהוד.
<לירון מאוטנר לוגסי: לא.
<לירון מאוטנר לוגסי: בית שנפגע ביהוד, שהוא לא אזור שמוכרז, הוא יכול להשתמש בסעיף 10(4) כרגע.
<לירון מאוטנר לוגסי: ואם נמצא שיש הצדקה כללית לעשות - - -
אורי מקלב: בסעיף אמרת שזה בכלל - - -
<לירון מאוטנר לוגסי: לא, זה (5), הם העירו לי ש-(4) - - -
דוד רותם: זה לפנות לבית משפט.
אורי מקלב: למה לפנות לבית משפט ולא בבקשה לבנק ישראל?
אורי מקלב: זה מה שאתם מטילים עליו?
אורי מקלב: למה לא בפנייה מסודרת לרשות מוסמכת, רשות ממשלתית?
אורי מקלב: למה לבית משפט?
אורי מקלב: למה התהליך קשה כזה?
<לירון מאוטנר לוגסי: לבנק ישראל אין סמכות כזאת כיום.
אורי מקלב: אנחנו ניתן עכשיו את הסמכות הזאת.
<דורית ואג: אני לא חושבת שאתה יכול לעשות את זה בתקנות.
<לירון מאוטנר לוגסי: זה גם עניין שיפוטי לבדוק את הקשר הסיבתי בין הנזק - - -
אורי מקלב: איך יש לכם סמכות בעניין הזה עכשיו?
<לירון מאוטנר לוגסי: יש לנו סמכות בסעיף - - -
אורי מקלב: צריך להורות לבנקים שמי שיביא אישור ממס רכוש, ממוסדות, לפי תהליך שתקבעו אתם, הוא גם יוכל לבקש הגנה שלא לגרוע את הצ'קים האלה.
אורי מקלב: נעשה דבר מושלם.
אורי מקלב: הרי מה שקרה עכשיו זה לא מה שהיה פעם.
אורי מקלב: הפעם כל הארץ חזית.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש נזקים, אנחנו יודעים שיש דברים שנפגעו, לא בטווח ה-40 ק"מ שהוכרז באופן כללי, וזה בהחלט יכול להיות.
אורי מקלב: דרך אגב, אני כבר מוסיף, אדוני היושב-ראש, מדברים על חיילי מילואים, אבל מה קורה לאחד שבסדיר?
<דורית ואג: בסדיר הוא כל הזמן בצבא.
אורי מקלב: עכשיו אין לו הגנה.
אורי מקלב: עכשיו גם לו צריכה להיות הגנה.
דוד רותם: יש לו הגנה, כי מה שיקרה שהוא יפנה לבית משפט, מייד יאשרו לו.
אורי מקלב: יש חייל בסדיר שילך לבית משפט?
אורי מקלב: חייל מילואים יקבל את זה וחייל בסדיר לא יקבל את זה, אם הוא יוכיח - - -
<לירון מאוטנר לוגסי: בסדיר זה לא משנה - - -
<עינב הכט עמיר: ההנחה שחייל מילואים יש לו פגיעה בהכנסה.
אורי מקלב: לחייל יש חשבון והוא לא יכול - - -
<עינב הכט עמיר: נכון, אבל ההנחה היא שלחייל מילואים נפגעה ההכנסה, כשהוא נקרא לשירות מילואים ויש לו פגיעה בהכנסה.
אורי מקלב: חייל יכול לנהל עוד דברים בחשבון שלו, הוא לא היה צריך רק להביא צ'ק של מישהו שהיה חייב לו שלקח ממנו, ועכשיו הוא לא נתן.
<לירון מאוטנר לוגסי: מדובר גם על עשרה צ'קים, זה מספר צ'קים גדול, זה לא צ'ק אחד - -
אורי מקלב: אולי הוא היה לפני חתונה - - -
<לירון מאוטנר לוגסי: - - זה לא צ'ק אחד, זו התנהלות.
<לירון מאוטנר לוגסי: הרעיון הוא שמצב החירום קוטע את ההתנהלות הכלכלית הרגילה של האדם.
אורי מקלב: למה שלא יחול על חיילים סדירים?
אורי מקלב: למה זה מפריע לכם?
<לירון מאוטנר לוגסי: זה פשוט לא נראה לי שייך לחיילי סדיר.
<לירון מאוטנר לוגסי: חיילי סדיר הם באופן תדיר נמצאים במצב הזה של היעדרות מהבית, זה לא חירום מיוחד ששונה מהמצב הרגיל שלהם, גם אין פגיעה בהתנהלות הכלכלית.
אורי מקלב: הוא לא יכול להתנהל, הוא לא יכול לענות על טלפונים - - -
<דורית ואג: אין להם פגיעה בהכנסה, ההכנסה שלהם אותו דבר.
אורי מקלב: זה לא תמיד תלוי בהכנסה, זו התנהלות בחשבון בנק, שאין לך אפשרות להכניס, להוציא, לפעול, להביא, אתה לא זמין.
אורי מקלב: תביאו בחשבון שיש הרבה חיילים שתוך כדי הסדיר הם מנהלים חשבון, חשבון זה לא מה שהיה פעם חשבון בנק.
אורי מקלב: היום יש בודדים, ויכול להיות שיש כאלה לפני נישואים, יש להם חשבון והם בסדיר, בקבע, והם יכולים להיפגע מהדבר הזה.
אורי מקלב: המשמעות היום של אחד שנופל לחשבון מוגבל, אנחנו הרי יודעים מה המשמעות, אנחנו סוגרים אותו לגמרי, ובצדק, וזה באמת מרתיע אנשים מלהיכנס למצב של חדלות פירעון או של צ'קים שחוזרים.
אורי מקלב: עשינו את התקנות האלה, אבל במצב כזה אנחנו צריכים לגרום לכך שלא ייפגע מי שלא אשם, זה לא בגלל תופעה, וזה לא משהו שיגרום לכך, שזה הרחבה של בן זוג.
אורי מקלב: אנשים בסדיר או בקבע - - -
<דורית ואג: גם בקבע ההכנסה שלו לא נפגעת.
אורי מקלב: ההתנהלות שלו נפגעת.
<דורית ואג: נקודת המוצא שההכנסה שלו לא נפגעת.
אורי מקלב: לא הכול נכנס - - -
דוד רותם: אורי, קודם כול ניתן להם את זה, אחר-כך הם יבואו עם תיקונים נוספים אם יהיה צורך.
<דורית ואג: אם הם יחילו את זה על כלל האוכלוסייה - - -
אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על כלל האוכלוסייה, אנחנו מדברים על חיילים בסדיר וחיילים בקבע.
דוד רותם: מה אנחנו עושים עם החשבונות שלי ושל אשתי?
<לירון מאוטנר לוגסי: של בני זוג.
<לירון מאוטנר לוגסי: זאת הנקודה שאנחנו רוצים בבקשה כמה דקות לבדוק.
דוד רותם: אתם רוצים הפסקה של חמש דקות?
<לירון מאוטנר לוגסי: לצורך העניין, מה זה "בן זוג"?
<לירון מאוטנר לוגסי: האם זה זוג נשוי?
דוד רותם: זוג נשוי.
<לירון מאוטנר לוגסי: בן זוג שמנהל תא משפחתי.
<לירון מאוטנר לוגסי: אני לא יודעת, זה כבר - - -
דוד רותם: האם אתם רוצים עשר דקות הפסקה?
<לירון מאוטנר לוגסי: כן, אנחנו נשמח.
<ניצן רוזנברג: בן זוג וגם השאלה של נשואים ולא נשואים, שתהיה מוכרעת.
דוד רותם: אנחנו עושים הפסקה של עשר דקות, כדי שתבדקו את הנקודה על בני זוג שיש להם חשבונות.
<לירון מאוטנר לוגסי: האם יש נקודה נוספת שכרגע עומדת על הפרק שנדון גם בה?
אורי מקלב: דיברנו על מי שביתו נפגע, שלמעשה יש לו הגנה.
אורי מקלב: מי שלא בטווח 40 הק"מ שהוכרז, שביתו נפגע, אני רוצה לדעת ברור שיש לו הגנה.
<לירון מאוטנר לוגסי: יש לו הגנה היום מכוח בית משפט.
אורי מקלב: ביקשנו שזה לא יהיה בית משפט.
דוד רותם: מה אתה רוצה, שהוא יפנה למפקח על הבנקים?
<ניצן רוזנברג: איך הוא יוכיח את העובדה?
<ניצן רוזנברג: ברגע שזה חייל מילואים, אין כאן הליך הוכחתי.
<ניצן רוזנברג: כל מה שחייל המילואים צריך לעשות זה להביא אסמכתה מרשויות הצבא שהוא היה במילואים בתאריך כך וכך, ושזה היה צו 8.
אורי מקלב: אני חושב שגם צריך להיות שהוא שירת - - -
<ניצן רוזנברג: זה הכול קשור באסמכתה בצבא, הוא פשוט מביא את האסמכתה הזאת.
<ניצן רוזנברג: זה לא צריך להיות הליך של הוכחה, שהוא צריך להוכיח שהוא נפגע.
<ניצן רוזנברג: ברגע שאתה מדבר על מישהו שהבית שלו נפגע, אז צריך כבר להיות איזה הליך, ואני לא בטוחה שבכל בנק ובנק, זה המקום המתאים לנהל הליך כזה.
דוד רותם: יש לכם עשר דקות.
דוד רותם: אני מחדש את הישיבה ב-10:00.
דוד רותם: אני רוצה לקבל תשובה.
<לירון מאוטנר לוגסי: לגבי הנושא של בני זוג, התייעצנו ואנחנו לא חושבים שנכון לקבוע את זה.
<לירון מאוטנר לוגסי: אני אסביר למה, וזה משני טעמים.
<לירון מאוטנר לוגסי: דבר ראשון, אנחנו חושבים שבני זוג שבוחרים לנהל חשבונות נפרדים, הם מחליטים לרוב על הפרדה כלכלית ומתנהלים באופן נפרד, לכן אותו בן זוג שבן זוגו יצא למילואים והוא מנהל בנפרד, יודע על הצ'קים שנמשכו, הוא נמצא כרגע בביתו ולא במילואים ומסוגל להתנהל באופן נפרד בחשבון שלו.
<לירון מאוטנר לוגסי: דבר שני זה שאנחנו רואים קושי אדיר בזיהוי מיהו בן זוג, זה לא משהו שאפשר להטיל על בנק לעשות, אלא אם כן אנחנו הולכים רק על בן זוג נשוי, וזה לדעתי בעייתי מבחינת סוג אחר של בן זוג שלא נשוי וכן משרת במילואים, לא לתת לו את ההקלה הזאת.
אורי מקלב: כל ילדי כבר נישאו ברוך השם, האחרונה לפני שבועיים, אני רק רוצה להגיד לך שבני זוג, אנשים נשואים, היה להם חשבון לפני הנישואים, לא כל אחד עושה את השותפות.
אורי מקלב: לפעמים זה זמן, לפעמים זה תהליך, היום כמעט ולא מגיעים לבנקים, זה הדבר היחיד שצריך בשבילו להגיע לבנק, כמעט הדבר היחיד ובקניית דירה ואתה מביא את תעודת הזהות עצמה, בלי שום תעודה אחרת.
אורי מקלב: הם מתנהלים כך בגלל שלו או לה יש בחשבון מחויבויות ותיקות, שלקחו פעם הלוואה, ועם החיים זה נמשך.
אורי מקלב: מה שקורה שלו יש חשבון ולה יש חשבון, והוא מעביר לה.
דוד רותם: אורי, אני מציע שנאשר את התקנות כמות שהן ואחר כך נראה אם יש בעיות כמו שאתה מעלה.
דוד רותם: תקראי את התקנות, בבקשה.
אורי מקלב: יש מקרים שאני לא יכול להגיד לא, כי אני יכול לפגוע באחרים, אבל אנחנו נחכה להם.
אורי מקלב: במקרה הזה אתם מנצלים את העניין.
אורי מקלב: הרי אתם באים לכאן עם עוד דברים שאנחנו לא מחויבים.
אורי מקלב: אני הרי לא אעכב עכשיו בגלל ההתנגדות שלכם, אבל בסדר.
אורי מקלב: אתם מתנהגים כך עכשיו סתם בגלל שאין לכם רצון ולא הבנה, כי אתם לא מכירים מישהו שיש לו בעיה.
<לירון מאוטנר לוגסי: אני חושבת שלא הגון לומר את זה.
דוד רותם: אורי, תפנה לשרת המשפטים והיא תביא תיקון נוסף, מה אפשר לעשות.
<לירון מאוטנר לוגסי: תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק), התשע"ד-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיף 21(ב) לחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א-1981 (להלן – החוק) ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה:
<לירון מאוטנר לוגסי: (ב) תקנה זו תחול גם על שיק שסורב שנמשך על חשבון של שותפות או של חברת מעטים אם המגויס הוא בעל מניות בחברה או שותף בשותפות וכן מורשה חתימה בחשבון הבנק של החברה או השותפות; בתקנת משנה זו –
<לירון מאוטנר לוגסי: "קרוב" – בן-זוג, אח, אחות, הורה, הורי הורה, צאצא וצאצאי בן-הזוג, ובן-זוגו של כל אחד מאלה.
<לירון מאוטנר לוגסי: ביטול הגבלה 3.
<לירון מאוטנר לוגסי: (א) הגבלה לפי סעיף 2(א) לחוק שהתמלאו בה התנאים לפי תקנות אלה – בטלה.
דוד רותם: בעד התקנה – פה אחד
דוד רותם: אנחנו דואגים לאנשי הצבא שלנו.
<לירון מאוטנר לוגסי: שותפים לדאגה.
אורי מקלב: הישיבה השנייה של ועדת החוקה היום.
אורי מקלב: הראשונה התחילה ב-8:00 בבוקר.
אורי מקלב: זאת הישיבה השלישית על הצעת החוק לתיקון פקודת השותפויות (מס' 5) (ממשל תאגידי בשותפות מוגבלת ציבורית), התשע"ד-2014.
אורי מקלב: אנחנו נתחיל להקריא את סימן ב', אבל לפני כן יש לנו השלמה של הגדרה אחת שגם בפעם הקודמת לא הקראנו אותה.
אורי מקלב: חיים, אתה יודע על מה מדובר?
אורי מקלב: אחר כך נעבור להקראה של סימן ב'.
אורי מקלב: היועצת המשפטית מציעה נכון להקריא סעיף-סעיף, יינתן הסבר, ואם יהיו הערות נשמע אותן.
אורי מקלב: כפי שאמרתי אנחנו עוד לא שמענו את כל מה שאמרתם במשך שתי ישיבות מלאות.
אורי מקלב: הדברים לא נחתכו, כל הצדדים נשמעו בעניין.
אורי מקלב: אנחנו נתקדם בתוך הסעיפים.
אורי מקלב: דברים רלוונטיים שדיברתם עליהם באופן כללי תוכלו להטמיע בסעיפים הרלוונטיים שלהם התכוונתם כשדיברתם.
אורי מקלב: כך נתקדם ואז נקבל את ההחלטות.
<חיים זקס: מוסיפים הגדרה לעניין אישי.
<חיים זקס: אם יש עניין אישי של השותף הכללי צריך לעבור פרוצדורה.
<חיים זקס: לשותף הכללי יש זכות לקבל דמי יוזמה.
<חיים זקס: אנחנו הגדרנו שהשותף הכללי יש לו זכות לקבל אחוז מתוך נכסי השותפות.
<חיים זקס: עצם העובדה שיש לשותף הכללי זכות לקבל דמי יושמה יכול להיות שיש לו עניין אישי בעסקאות.
<חיים זקס: נניח שעסקה גורמת לכך שדמי היוזמה יעלו.
<חיים זקס: זה אומר שהשותף הכללי יש לו עניין אישי.
<חיים זקס: אנחנו רצינו להבהיר שהעניין הזה לא נחשב עניין אישי ולא צריך להביא לאישורים מיוחדים.
<חיים זקס: חיים, אתה רוצה להשלים את ההגדרה?
<חיים זקס: אנחנו הוספנו הגדרה של עניין אישי.
אורי מקלב: בעמוד 3.
<חיים זקס: אנחנו מוסיפים הגדרה לעניין אישי: "כהגדרתו בחוק החברות בשינויים המחויבים, למעט עניין אישי הנובע מזכות של חברת השותף הכללי או בעל השליטה בה לקבלת דמי יוזמה".
<חיים זקס: ההגדרה כאן נועדה להבהיר שלא יהיה עניין אישי כתוצאה מהזכות לקבלת דמי יוזמה.
<חיים זקס: היה חשש מצד השותפויות שעצם הזכות לקבל דמי יוזמה עלול להביא חלק מהפעילויות של השותף הכללי לחשש שיש עניין אישי לשותף הכללי באותן עסקאות.
<חיים זקס: אם יש עניין אישי של השותף הכללי אז צריך לעבור פרוצדורה של אישורים מיוחדים.
<חיים זקס: אנחנו רצינו להבהיר שאין עניין אישי לשותף הכללי או לבעל השליטה כשהעסקאות האלה הן רק כתוצאה מעצם הזכות לקבלת דמי יוזמה.
<חיים זקס: אני אבהיר שוב: לשותף הכללי יש זכות לקבל דמי יוזמה.
<חיים זקס: אנחנו הגדרנו דמי יוזמה כזכות של השותף הכללי לקבל חלק מהרווחים או ההכנסות או זכות לקבל אחוז מתוך נכסי השותפות.
<חיים זקס: השותפויות העלו חשש שעצם העובדה שיש לשותף הכללי זכות לקבל דמי יוזמה זה אומר שיכול להיות שיש לו עניין אישי בעסקאות של השותפות.
<חיים זקס: נניח מקרה שאיזושהי עסקה גורמת לכך שדמי היוזמה יעלו.
<חיים זקס: זה אומר שלשותף הכללי יש עניין אישי בעסקה הזאת כי הוא מורווח מביצוע העסקה.
<חיים זקס: אנחנו רצינו להבהיר שהעניין הזה לא נחשב עניין אישי ולא צריך להביא את העסקה הזאת לאישורים מיוחדים רק כתוצאה מהזכות לקבל דמי יוזמה.
אורי מקלב: גם אם יש הגדלה בדמי יוזמה או שינוי אחר בדמי יוזמה זה עדיין לא גורם לכך שזה נקרא עניין אישי, ואז הוא צריך לעבור את הפרוצדורה.
אורי מקלב: במקרים כאלה דמי היוזמה נחשבים עסקאות רגילות, וזה רץ בשוטף.
<חיים זקס: בדיוק.
אורי מקלב: זאת בעצם הגדרה בעקבות הדברים שכבר נאמרו.
<ניצן רוזנברג: לא, זה משהו חדש.
אורי מקלב: בעקבות הדברים שנאמרו?
<דוד וינברגר: ברצוני לשאול את האדון הנכבד, אם יש הגדלה כתוצאה מעסקה מסוימת של דמי האיזון, מדוע הדבר הזה הוא לא עניין אישי של השותף הכללי?
<דוד וינברגר: אם דמי האיזון גדלים זה בא מידית על חשבון הרווחים של השותף המוגבל.
<דוד וינברגר: ואז מידית ברגע שאתה מגדיל את הרווחים של צד אחד, וממילא פוגע ברווחים של הצד השני, מדוע אין פה עניין אישי?
<דוד וינברגר: זה העניין האישי הכי מובהק שיכול להיות.
<דוד וינברגר: אני אתן את הדוגמה הפשוטה ביותר שיכולה להיות שהעליתי בעבר – נושא של R פקטור.
<דוד וינברגר: ברגע שבוועדת ששינסקי לשותפים הכלליים היה עניין לדאוג שאף על פי שהם לא משקיעים שקל בפיתוח יהיה להם עניין לקבל את מלוא ההגנה על הרווחים שלהם דרך R פקטור אז ממילא הם דאגו שבחקיקה גם הם כלולים בתוך מי שזכאי להגנה של R פקטור, וממילא דמי האיזון שלהם נטו גדלים, וזה בא מידית על חשבון הרווח של השותף המוגבל.
<דוד וינברגר: מדוע זה לא עניין אישי?
<דוד וינברגר: להפך, זה עניין אישי הכי גדול שיכול להיות.
אורי מקלב: תודה, מר ויינברגר.
אורי מקלב: מי רוצה להוסיף בעניין הזה?
אורי מקלב: מר זקס יענה במשותף לכולם.
<אורי רוזנברג: אני רוצה לענות.
אורי מקלב: לא לענות עכשיו.
אורי מקלב: מה שמך?
<אורי רוזנברג: אורי רוזנברג.