GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: כן, הם יודעים בדיוק מה אני רוצה מהם.
<שלומית ווגמן: חבר הכנסת, קיימנו איתם עשרות פגישות בנושא.
אורי מקלב: הם חופשיים לעצמם, שיעשו - - -
<דורית ואג: את הכלל מאשרת שרת המשפטים.
אורי מקלב: את המתווה שלהם?
<דורית ואג: את הכלל האתי, בוודאי.
<דורית ואג: רק שתדע.
אורי מקלב: יש לה מקצועיות שהיא צריכה לאשר או לאשר את המתווה האתי שלהם מול החוק הממשלתי הזה.
אורי מקלב: גם שם צריכה להיות הגינות בדבר הזה.
אורי מקלב: אם הם חושבים שהמתווה האתי צריך להיות כך, הם צריכים להביא את זה, לא בחשש שאם לא, הם יקבלו את זה דרך הצו.
אורי מקלב: לשמור על המקצועיות שלכם, לתת את המתווה האתי שאתם חושבים שהוא ראוי מול המקצוע שלכם.
אורי מקלב: זה שכן או לא יחוקק חוק כזה, זו כבר בעיה של המחוקקים, זו כבר בעיה שלנו.
אורי מקלב: זו תיהפך לבעיה שלנו.
אורי מקלב: אתם יכולים לצרף את - - -
דוד רותם: שריג, אני מבקש - - -
אורי מקלב: - - כמייעצת חיצונית לדיונים שלכם.
אורי מקלב: אתם צריכים חיזוק, נראה לי.
אורי מקלב: אולי תזמינו אותה לדיונים?
אורי מקלב: הדברים שנאמרים פה לא - - - אני מציע הצעה פרקטית.
<עמית מררי: אני חושבת ששרון פרידמן לא סיים את ההסבר שלו.
<שרון פרידמן: סיימתי.
<שרון פרידמן: רק במענה לחברתי יעל, כשאני ניהלתי תיקים, פנו אלי כמה עורכי דין ואמרו לי – שכה אחיה – מתי תקבעו כבר כללים ותנו לנו אותם?
<שרון פרידמן: אני רוצה לדעת שאני עושה מה שצריך לעשות, ואם עשיתי את זה, אין עלי – היום הם פועלים בחשש.
<שרון פרידמן: אם יהיו להם כללים מוסדרים – פנו אלי עורכי דין מהשוק הפרטי ואמרו תגידו לנו מה אתם רוצים, שזה יהיה ברור וחד, ותעזבו אותנו.
אורי מקלב: שיפנו ללשכה.
אורי מקלב: תפנה אותם ללשכה.
<שרון פרידמן: זה במענה לחברתי יעל.
<שריג דמארי: זה בגלל בעיית נוסחים עמומים, לא בגלל בעיית חוסר ידיעה.
<שרון פרידמן: לא, הם רצו שיהיה להם טופס מה הם צריכים לעשות.
<שריג דמארי: אבל המטרה היא זהה וברורה.
<שריג דמארי: העבודה, חבר הכנסת מקלב, היא מאוד יסודית, מאוד מקצועית.
<שריג דמארי: כל תרומה מבורכת.
<שריג דמארי: יש גם צוות ייעודי בנושא, חברים בו מספר חברים, כולל עורכת הדין גרוסמן, כולל פרופסור ליבאי.
<יעל גרוסמן: לא, סליחה, אדוני, אני לא חברה בצוות הייעודי בשום אופן.
<יעל גרוסמן: אני הייתי חברה בישיבה הראשונה ואחרי כן הוצאתי מתוך הצוות.
<יעל גרוסמן: ארבע שנים הישיבות האלה מתקיימות שלא בנוכחותי.
<יעל גרוסמן: אני מציעה לומר את האמת.
<שריג דמארי: אני לא חושב שאי פעם אני סיננתי אדם כלשהו, וגם לא פרופסור ליבאי.
<שריג דמארי: אנחנו מקדמים את העניין וזה ברור.
דוד רותם: קידמתם את העניין עד לאן?
<שריג דמארי: עד להגעה לנוסחים.
<שריג דמארי: בנושא של הכלל האתי והמתווה החדש אנחנו כבר די מיושרים.
<שריג דמארי: אני מקווה שזה יעבור.
<שריג דמארי: לכנס מועצה ולהעביר כלל אתי בתקופה של פחות מחודש, אומרים לנו שזה שיא ארצי שעוד לא נשבר.
<לילך וגנר: אולי אפשר לדון, כמו שהייעוץ המשפטי של הוועדה הציע, בנושאים שלא קשורים לעניין הזה, למשל בנושא של הסמכה להכרת הלקוח, נושא שעלה פה לדיון.
<לילך וגנר: יש לנו גם את נציגי הרגולטורים.
<לילך וגנר: יש השלכה בתיקון בנושא הזה גם על הצווים שלהם, ועל זה אפשר לקיים כרגע דיון קצר לפני שנגמר הדיון.
דוד רותם: למה לנו להתחיל את זה?
דוד רותם: אנחנו יודעים כמה זה ימשוך את זה.
דוד רותם: אנחנו לא נגמור בחמש דקות את הדיון הזה.
דוד רותם: אנחנו נקיים עוד ישיבה ובה אנחנו נגמור את הכול.
דוד רותם: בישיבה הבאה אנחנו נגמור את הצו, את החוק, את כל מה שיש.
אורי מקלב: אני מתכבד למלא את מקומו של היושב ראש הקבוע, חבר הכנסת דוד רותם.
אורי מקלב: הוא ביקש ממני למלא את מקומו בישיבה שבאה לדון בהצעת חוק בית המשפט (תיקון מס' 73) (סמכת רשם בכיר), התשע"ד-2013 - נקודות לדיון.
<שירי לנג: אתה מעונין שאני אציג את ההצעה?
אורי מקלב: תציגי את הבקשה שלכם.
אורי מקלב: אני מבין שאתם באים לבקש משהו בנושא הרשם הבכיר.
<שירי לנג: אני מהנהלת בתי המשפט.
<שירי לנג: הצעת החוק שמונחת לפניכם,- -
אורי מקלב: מה התפקיד שלך?
<שירי לנג: אני עורכת דין בלשכה המשפטית בהנהלת בתי המשפט, ממונה על תחום החקיקה.
אורי מקלב: והנציגה הקבועה בכנסת?
<שירי לנג: כן, אני מופיעה כאן הרבה.
<שירי לנג: גם היועץ המשפטי למערכת בתי המשפט, ברק לייזר, נמצא כאן והוא צריך להיכנס בכל רגע.
<שירי לנג: הצעת החוק שמונחת לפניכם מבקשת להעלות את סכום התובענות שרשם בכיר מוסמך לדון בהן מסכום של 50,000 שקלים לסכום של 75,000 שקלים.
<שירי לנג: הצורך בתיקון הזה התעורר על רקע העלאת סכום התובענות שנדונות בסדר דין מהיר ל-75,000 שקלים.
<שירי לנג: למעשה, נוצר מצב שלדעתנו ראוי לתקן אותו, שבו רשם בכיר מוסמך לדון בתובענות בסדר דין מהיר שהן עד 50,000 שקלים ולעומת זאת, תובענות בסדר דין מהיר שהן בסכומים שבין 50,000 שקלים ל-75,000 שקלים הוא נעדר סמכות לדון בהן, ואת זה אנחנו מבקשים לתקן.
אורי מקלב: מתי העלו את הסכום?
<שירי לנג: לפני שנתיים אני חושבת, משהו כזה.
אורי מקלב: מתי הרשם הבכיר קיבל את הסמכות לדון- -
<שירי לנג: הרשם הבכיר קיבל את הסמכות לפני שהועלה הסכום.
<שירי לנג: הסכום נקבע על בסיס - -
אורי מקלב: לפני כמה זמן?
<שירי לנג: בשנת 2011, תיקון מס' 62.
אורי מקלב: למה השינוי הזה?
אורי מקלב: מה קרה בשנתיים האלה?
<שירי לנג: האמת היא שכבר כאשר עלה סכום התובענות בסדר דין מהיר, כבר אז, כשהוא עלה ל-75,000 שקלים אנחנו חשבנו שצריך לתקן את הסמכות של רשם בכיר אבל כמו שאתם יודעים, הליך החקיקה לוקח זמן ממושך וחלפו שנתיים ואנחנו כאן היום, אבל הצורך בזה כבר עלה ברגע שהסכום של התובענות בסדר דין מהיר עלה ל-75,000 שקלים.
<שירי לנג: אנחנו חושבים שבסופו של דבר, התיקון שאנחנו מבקשים לא חורג מהרציונל שעמד בבסיס ההסמכה של רשם בכיר כי אנחנו עדין מדברים על תובענות שהם בסכומים יחסית נמוכים.
<שירי לנג: תובענות שלא מעוררות בדרך כלל שאלות משפטיות מורכבות, ולכן הן גם נדונות בסדר דין שהוא יחסית מקל, סדר דין מהיר ולכן, אנחנו מבקשים מהוועדה לאשר את התיקון הזה.
אורי מקלב: אחרי שלוש שנים עשיתם איזה מחקר בדיון הזה של סמכות הדיון עד 50,000 שקל.
אורי מקלב: עשיתם איזה מחקר בכמה מדובר, באיזה היקפים?
אורי מקלב: כמה עררים היו על החלטה של רשם בכיר?
אורי מקלב: האם העררים יותר מאשר עד היום?
<שירי לנג: אנחנו העברנו לוועדה נתונים שהוועדה ביקשה לגבי מספרי התיקים, חלוקה לפי סכומים, נתונים גם על הרשמים שמונו.
<שירי לנג: גם נעשה מחקר - -
אורי מקלב: לצורך הפרוטוקול, אני אתמול קיבלתי כמה נקודות מאלעזר, שאני מבין שרשם בכיר לא מוסמך לדון בכל סוגי התביעות.
אורי מקלב: הוא מצומצם לנושאים מסוימים באופנים מאד מיוחדים.
<שירי לנג: נכון.
<שירי לנג: באמת רשם בכיר מוסמך לדון בתובענות אזרחיות שהן עד 50,000 שקלים, והחוק מחריג תובענות בענייני משפחה מכיוון שבענייני משפחה נדרשת כשירות מיוחדת גם לגבי השופטים.
<שירי לנג: החוק גם מחריג תובענות ייצוגיות, שהן יחסית תובענות מורכבות וגם תובנות של נזקי גוף מהסיבה שזה תובענות שקשה לכמת אותן.
<שירי לנג: לגבי המחקר שאלת - אז מחלקת המחקר שלנו ערכה מחקר לגבי עבודת הרשמים במשמרת שנייה.
<שירי לנג: במחקר הזה נבדקו, בין היתר, הערעורים שהוגשו על החלטות הרשמים הבכירים, והמחקר מצא שאחוז הערעורים שמוגש על החלטת רשם בכיר הוא מאד זניח.
<שירי לנג: אנחנו מדברים על פחות מאחוז כאשר במערכת הכללית, מה שרווח זה בסביבות שלושה אחוזים.
<שירי לנג: בין היתר, נערכו ראיונות עם עורכי דין ובעלי דין שהתדיינו בפני רשם בכיר והיתה שביעות רצון רבה של בעלי הדין מהמהלך.
<שירי לנג: אנחנו חושבים שהמהלך הזה, שהשופט גל הגדיר אותו כאן, בוועדה, לפני כמה שנים כמהלך היסטורי באמת הוכיח את עצמו.
<שירי לנג: בסופו של דבר, הציבור יצא נשכר מהמהלך.
<שירי לנג: הציבור מקבל הכרעה מהירה יותר, צודקת והוגנת וגם אנחנו רואים, בהתאם לנתון של הערעורים, שלרוב אין ערעורים על ההחלטות האלה.
אורי מקלב: תביעות קטנות, עד איזה סכום זה?
<שירי לנג: 30,000 שקלים.
אורי מקלב: מדוע בתביעות קטנות צריך שופט וכאן מספיק רשם בכיר?
אורי מקלב: אם באמת המהלך הזה נכון אז למה בתביעות קטנות צריך שופט?
<שירי לנג: רשם בכיר מוסמך לדון גם בתביעות קטנות.
<קריאה: הוא עושה גם תביעות קטנות.
<קריאה: רשם בכיר יושב גם בתביעות קטנות.
אורי מקלב: בתהליך של תביעות קטנות זה שופט, יש תהליך.
אורי מקלב: הרי לא מיוצגים על ידי עורך דין.
אורי מקלב: תביעות קטנות זה לא בסדר גודל שלהן של הכסף.
אורי מקלב: תביעות קטנות הפירוש הוא בתהליך של תביעות קטנות.
אורי מקלב: יש איזה הליך מאד מוגדר.
אורי מקלב: זה צריך להיות בנושאים מסוימים, זה צריך להיות בצורה מסוימת והדבר המרכזי, שזה בלי עורכי דין למשל.
<ברק לייזר: נכון, אדוני, אבל הרשם הבכיר מוסמך לדון גם בתביעות קטנות, בתיקים של בתביעות קטנות.
אורי מקלב: הם דנים גם בתביעות קטנות?
<ברק לייזר: כן, הוא יושב גם בתביעות קטנות, ובחלק מבתי המשפט גם יש פרויקטים שבמסגרתם שומעים תביעות קטנות במשמרת אחר הצהרים, בדיוק מתוך הטעמים האלה שאדוני מפרט אותם, כדי להקל על הציבור ולא לאלץ אותו להפסיד יום עבודה וכיו"ב.
<ברק לייזר: גם בדוח מחלקת המחקר שלנו זה נבדק ונמצאה שביעות רצון מאד גבוהה אצל הצדדים בהקשרים האלה.
אורי מקלב: מכיוון שפניות הציבור שכן מגיעות אלינו, המהלך של תביעות קטנות זה מסלול מאד טוב אבל בתקופה האחרונה אנשים פחות משתמשים בזה בגלל שהם טוענים שיש זמן, זה לוקח זמן עד שדנים ובעצם אין מספיק תשומת לב, הם לא מרגישים שיש להם תשומת לב, במיוחד שהם לא מיוצגים.
אורי מקלב: דווקא עורך דין, הם רוצים שמישהו ייצג אותם ולא תמיד כולם יודעים איך להתנהל, יש מורא מפני מפגש ראשון עם בית המשפט.
אורי מקלב: דווקא צריך את החלק הזה לעודד מאד בגלל הפתיחות הצרכנית שיש לנו היום גם בחוקים הצרכניים יותר, גם בהבנה וללכת לקראת דרישות צרכניות.
אורי מקלב: אנחנו רואים את זה גם מול הרגולציה של הממשלה, התערבות של הממשלה בהרבה נושאים, בעיקר בנושאים צרכניים.
אורי מקלב: זה תהליך שקורה.
אורי מקלב: אני לפעמים מביא דוגמה מנשיאות הכנסת – אני נמצא כבר הרבה שנים בנשיאות הכנסת, שדנה בנושאים שעל סדר היום כל שבוע.
אורי מקלב: הצעות דחופות לסדר, הצעות צרכניות, הצעות מסגנון כזה, זה לא היה קורה.
אורי מקלב: הצעות פוליטיות, מדיניות, ביטחוניות, דברים כאלה.
אורי מקלב: היום לא יכול להיות שבוע שיש דיון ולא מעלים דבר צרכני, בין אם זה מחסור במעון ובין אם בעיה של חברה כזאת או אחרת או משהו דומה.
אורי מקלב: לכן, זה חידוש שהרשם גם יושב בבית דין של תביעות קטנות.
<ברק לייזר: אז אני אגיד: אצלנו במערכת מאד ערים לדברים שאתה מדבר עליהם, ופועלים בשורה ארוכה של צעדים כדי להקל על בעלי הדין הלא מיוצגים.
<ברק לייזר: הנכון הוא שכאשר העלו את הסכום בתביעות קטנות, כמו שאני מתאר לעצמי שהוועדה זוכרת - עד לא מזמן הסכום היה הרבה יותר נמוך, אז הרבה יותר עניינים נדונים היום בפני בית משפט לתביעות קטנות וזה באמת קצת שוחק את הממד של התביעה הצרכנית של האדם הבודד אבל בכל זאת, אנחנו, במערכת, משתדלים ובין היתר, המהלך הזה שאנחנו מבקשים לקדם פה, נועד בדיוק לתכלית הצרכנית הזאת.
<ברק לייזר: גם באמצעות אתר האינטרנט ומערכת המידע, נט-המשפט, אנחנו מאפשרים לבעלי דין לא מיוצגים לגשת אל תיקי בית המשפט ללא תעודה דיגיטלית להזדהות, שמאד מאד מקשה על הגישה, והם יכולים לפעול מרחוק, מהבית - לשלם אגרות, להיכנס לתיקים שלהם, להתעדכן, להוריד מסמכים, והכל על מנת להקל על בעלי הדין הלא מיוצגים.
<ברק לייזר: הקמנו בבתי המשפט עמדות לעיון כדי לאפשר להם את הנגישות בהקשר הזה.
<ברק לייזר: הנתונים מצביעים על כך שמדי שנה יש יותר ויותר תביעות קטנות, ואנשים יותר ויותר עושים שימוש בכלי הזה.
אורי מקלב: ממשלה?
הלשכה המשפטית: אולי כדאי רק שהממשלה תבהיר איך הם רואים לטווח הארוך את התפקיד של רשם בכיר כי נכון לעכשיו הממשלה באה וביקשה את העלאת הסכום מ-50,000 ל-75,000 כתוצאה מהתיקון של תקנות סדר הדין האזרחי.
הלשכה המשפטית: מה הצפי הלאה?
הלשכה המשפטית: האם עוד שנתיים, שלוש הממשלה שוב תבוא לוועדה ותגיד: תיקנו עכשיו את סדר הדין האזרחי, עכשיו זה 150,000 שקל, אנחנו רוצים שהרשם יהיה 150,000 שקל?
הלשכה המשפטית: מה החזון שלכם?
הלשכה המשפטית: - -
אורי מקלב: הרחבה של תחום הסמכות שלו?
הלשכה המשפטית: הרחבה של תחום הסמכות?
הלשכה המשפטית: יש דברים שהממשלה, נדמה לי, כבר בחוק ההסדרים - -
אורי מקלב: לאיזה גוף אין סמכות, למשל, על אף שזה לא דבר שהוא כל כך רחוק מהדברים האחרים.
אורי מקלב: אדם תובע בגלל שהוא נפל בבור נניח - -
<שירי לנג: זה תביעות שקשה לכמת אותן וזו הסיבה שהן לא נכנסו לסמכות - -
הלשכה המשפטית: - - כי כשעושים כל פעם תיקון צריך להסתכל גם לא רק על התיקון הנוכחי אלא אל הטווח הארוך, מה החזון, מה דמות התפקיד של רשם בכיר - -
אורי מקלב: ההרגשה שלנו היא שכל הנושא של רשם בכיר בעצם לא התמסד.
אורי מקלב: זה משהו שבא לפתור בעיה, להקל על בית המשפט אז עשו משהו זמני כזה, רשם בכיר, שמעלים לו מפעם לפעם את הסכום אבל הוא נשאר משהו שעדין לא קיבל את ההסדרה הנכונה ואת המעמד הנכון שלו לגבי כל המשמעויות.
אורי מקלב: אם זה מאוד טוב, אז צריך לנסות להרחיב אותו, להעמיק אותו.
הלשכה המשפטית: אני גם להמשיך עם מה שהיושב ראש אמר:
הלשכה המשפטית: בדיון בוועדה ב-2011 הגיע מנהל בתי המשפט דאז, השופט משה גל.
הלשכה המשפטית: החזון שהוא פרס בפני הוועדה הוא דווקא המשך של הוועדה לבדיקת מעמד הרשמים של השופטת שטרסברג-כה מ-98.
הלשכה המשפטית: הוא דיבר על זה שהמהלך הזה דווקא בעיניו צפוי להוביל לביטול מעמד הרשמים בכלל.
אורי מקלב: איך ביטול?
אורי מקלב: זאת אומרת, להוסיף שופטים?
הלשכה המשפטית: - - שבסופו של דבר, שזה משהו זמני והמטרה היא בסופו של דבר להפוך את כולם לשופטים.
הלשכה המשפטית: זה החזון שהוא הציג בפני הוועדה.
הלשכה המשפטית: השאלה איך בדיוק הדברים - -
<ברק לייזר: היום המערכת רואה את זה קצת שונה, ואני אגיד כמה דברים בהקשר הזה: ראשית, אני מניח שהוועדה ערה לכך שבבתי משפט השלום, 85% מהתיקים הם בסדר דין מהיר.
<ברק לייזר: זאת אומרת, ממילא, גם אם היה מדובר בשופטים - -
הלשכה המשפטית: מהתיקים בכלל או מהתיקים האזרחיים?
<ברק לייזר: מהתיקים האזרחיים כמובן.
<ברק לייזר: מהתיקים האזרחיים בבתי משפט השלום, 85% מהתיקים הם תיקים שנדונים בסדר דין מהיר, כך שגם אם היה מדובר בשופטים שהנשיאים היו מייעדים אותם למחלקות האזרחיות, ממילא אלה הם מרבית התיקים שהם שהיו מטפלים בהם.
<ברק לייזר: שנית, היום רואה המערכת במעמד הרשמים כעתודה מאד טובה וחיובית למינוי לשפיטה.
<ברק לייזר: זה אנשים שמתנסים בעשיה השיפוטית ואחר כך עומדים לבחינה בפני הוועדה לבחירת שופטים, ולוועדה יש כלים אולי קצת יותר טובים מבעבר לעמוד על האיכויות ואם כן או לא למנות אותם לשפיטה.
<ברק לייזר: שלישית, ממש בימים האחרונים יש סיכום של הנהלת בתי המשפט עם אגף התקציבים במשרד האוצר לתוספת תקנים של רשמים בכירים.
<ברק לייזר: זאת אומרת, זה משהו שהמערכת רוצה למסד אותו, רוצה להרחיב את הפניית ההליכים המשפטיים אליהם מתוך ראיית הצלחת המהלך.
<ברק לייזר: אין ספק שהסמכת הרשמים הבכירים מסייעת המון גם לשפר את השירות - -
הלשכה המשפטית: אגב, זה אחד המהלכים שדווקא הוועדה חששה מהם ב-2011, שבגלל שהם יתפקדו טוב והם עולים למדינה פחות ממה ששופט עולה, אז האוצר ירצה מאד להוסיף דווקא רשמים בכירים על חשבון שופטים ולכן, גם בחוק הוועדה הגבילה את כמות התקנים ל-20%, בדיוק בגלל החשש הזה, והוא כנראה הולך ומתממש.
<ברק לייזר: לא, ממש לא.
<ברק לייזר: ראשית, הפערים בשכר ממש לא גדולים.
<ברק לייזר: אנחנו בימים אלה עושים מהלך - -
אורי מקלב: זה לא רק שכר, זה כל הצוות מסביב, התקינה מסביב.
<ברק לייזר: - - אבל בניגוד למה שחושבים, הצוות לא מגיע עם השופט באופן אוטומטי.
<ברק לייזר: זה נכון שכשמשרד האוצר מתקנן את מערכת בתי המשפט ומוסיף תקן של שופט, מגיעים אתו גם תקנים נוספים של קלדנית, של עוזר משפטי וכיו"ב אבל התקינה הזאת היום מחולקת במה שמכונה "פול" והנשיא, יש לו יכולת להקצות את המשאבים האלה לפי הצרכים שלו.
<ברק לייזר: אז זה לא נכון לראות את זה ככה אבל במימד השכר עצמו, כמו התחלתי להגיד קודם, אנחנו עושים היום מהלך שהתכלית שלו בעצם להעביר את הסדרת שכר רשמים והתנאים הנלווים מנציבות שירות המדינה אל הבית הזה, אל ועדת הכספים.
<ברק לייזר: קיבלנו "אור ירוק" מנציב שירות המדינה לכך ויש מהלך, כמובן, בגיבוי של משרד המשפטים ואנחנו ופועלים מול ועדת הכספים כדי לקבל החלטה מתאימה ובעצם שהכנסת תקבע את שכרם.
<ברק לייזר: בענין הרשמים הבכירים – אנחנו רוצים אפילו ליצור איזו שהיא רמת שכר נוספת ולהביא למצב שבו שכר הרשמים הבכירים הוא באמת נמוך חמישה אחוז או שבעה אחוז פחות משכר השופט כך שבממדי השכר אין כזה פער.
אורי מקלב: מי בוחר את הרשמים?
הלשכה המשפטית: אז למה לא להפוך אותם כבר לשופטים, אם הפער הוא כל כך קטן.
הלשכה המשפטית: בשביל מה להשאיר את המעמד הזה אם ממילא הפער כל כך קטן?
אורי מקלב: או הגבלה של ה-20%, אם אתם מרחיבים עכשיו את הפעילות, כפי שאתה אומר, אז אני מבין שאתם בטח משתמשים במקסימום - -
<ברק לייזר: יש לנו עוד להגיע עד למקסימום.
<ברק לייזר: שאל אדוני מי בוחר את הרשם?
<ברק לייזר: אז הוועדה לבחירת שופטים היא זו שמאשרת את הרשם להתמנות כרשם בכיר.
<ברק לייזר: זאת אומרת, - -
אורי מקלב: לפי מה שאתה אומר, בסיכום הדברים זו שאלה ערכית יותר.
אורי מקלב: אם זה בגלל האופן הפרקטי ולא בגלל השכר ולא בגלל הדברים האחרים, אז יש כאן שאלה ערכית: האם טוב שאנשים באים להתדיין בפני רשם בכיר, שזה תהליך בסדר, הוא מרגיש שזה מספיק עושה אתו צדק או שאנשים שבאים להתדיין, גם אם זה עד 75,000 שקל, זה לפעמים יכול להיות עולם שלם של אנשים, שגם אם הוא לא מערער, האם הוא צריך להרגיש ששופט עומד לפניו ולא דווקא רשם.
אורי מקלב: רשם בכיר, יש לזה משמעות, אם לא משמעות מעשית אצלכם מבחינת תפקוד ויכולות, אולי אפילו דברים שזה יתרון, בסופו של דבר נשאר האזרח או המתדיינים, איך הם מרגישים.
אורי מקלב: האם הם באים לדון בפני שופט או באים לדון בפני מישהו שהוא רשם כי רשם, בכל אופן, לא מקבל את האפקט של שופט אולי בגלל התואר שלו.
אורי מקלב: אין לי ספק ששני מתדיינים שבאים בפני רשם בכיר של בית המשפט, זה עדין לא מרשים, ובסופו של דבר יש פסיקה שלו או החלטה שלו, יותר נכון החלטה, זה לא בטוח ששופט עשה את - -
<ברק לייזר: אגב, אני אגיד שאולי בניגוד לציפיות, אנחנו לא קיבלנו פניות ציבור שיש בהן כדי להלין על כך שעניינם נשמע בפני רשם בכיר להבדיל משופט.
<ברק לייזר: אנחנו לא נתקלנו בזה, בטח לא באופן כזה שצריך להידרש ולחשוב על שינוי המדיניות.
<ברק לייזר: - - בוקר טוב לאדוני.
אורי מקלב: באת לשאול למה עדין לא סיימנו, אני מבין, אתה צודק.
דוד רותם: כן, למה עוד לא סיימת?
דוד רותם: צריך לענות להם מהר.
אורי מקלב: אנחנו לקראת סיום כנראה.
הלשכה המשפטית: אם תוכל לחזור לנקודה של אם באמת השכר שלהם הולך להיות כל כך בהבדל קטן, אז למה כבר לא להפוך אותם לשופטים?
הלשכה המשפטית: למה בכלל להשאיר את המעמד הזה אחרי שיש המלצה מפורשת של ועדת שטרסברג-כהן לבטל את מעמד הרשמים, וזה גם החזון שהוצג בפני הוועדה פה?
<ברק לייזר: אמת.
<ברק לייזר: אז כמו שהזכרתי קודם, גם נושא העתודה לשפיטה הוא נושא מאד חשוב מבחינתנו, והמערכת רואה בזה ערך מאד משמעותי.
<ברק לייזר: שנית, ונגעתם בזה אתם, - -
אורי מקלב: כחבר הוועדה למינוי שופטים, שגם באים - -
דוד רותם: אני כבר לא.
דוד רותם: אתם לא בחרתם בי פעם נוספת.
אורי מקלב: אנחנו לא אמרנו שנבחר כשלא בוחרים, אני לא יודע מה בחרנו אבל אנחנו לא אמרנו לאף אחד: נבחר בך ולא בחרנו.
אורי מקלב: זה שונה מאחרים.
אורי מקלב: תודה על האמת שאנחנו לא אומרים למישהו "בחרנו בך" בזמן שאנחנו לא בוחרים.
דוד רותם: אפשר להצביע על רשם בכיר?
אורי מקלב: כן אבל הוא רק הסביר שאחד היתרונות של רשמים בכירים, שזה נותן אינדיקציות לוועדה למינוי שופטים על היכולות שיש לרשמים הבכירים כדי בעתיד למנות אותם כשופטים.
אורי מקלב: זה אחד מהיתרונות שיש בתהליך הזה.
אורי מקלב: הוועדה בכל אופן חושבת שצריך למסד את הנושא של הרשמים הבכירים, אנחנו רואים בברכה את העבודה שלהם, במיוחד לפי האינדיקציות שלכם ולפי הנתונים והמחקרים שאתם ביצעתם.
אורי מקלב: אחת האינדיקציות שלנו היא כמה עררים יש על החלטות של רשם בכיר, פחות עררים מהחלטות של שופטים.
אורי מקלב: אם הממוצע הוא שלוש אחוז, במקרה הזה זה רק אחוז אחד.
אורי מקלב: אנחנו בהחלט גם מקבלים את הבקשה שלהם לאור זאת שבסדר הדין המקוצר הסכום עלה ל-75,000 שקלים, אז בוודאי שבמקביל צריכה להיות גם הסמכות של רשם בכיר, שתהיה לו סמכות גם על הסכום הזה.
הלשכה המשפטית: השאלה אם זה כל פעם האינדיקציה להעלות את הסכום, השאלה אם אין מקום שהוועדה תפקח על הדבר הזה.
הלשכה המשפטית: כך בעצם הממשלה באה לוועדה עם נתון מעשה עשוי, שתקנו את התקנות וכאילו לא נותרה עכשיו לוועדה ברירה אלא להעלות את הסכום.
הלשכה המשפטית: השאלה אם אין מקום - -
<ברק לייזר: האם זה לא יקרה ממילא?
<ברק לייזר: זה יקרה ממילא.
אורי מקלב: אני מבין שנקבל בהחלטה כל סכום שיהיה בסדר דין מקוצר, אנחנו ניתן סמכות לרשם?
<ברק לייזר: לא, בדיוק להיפך.
<ברק לייזר: בגלל זה אני אומר שזה יקרה ממילא כי אם יעלו מחר את סדר הדין ל-100,000 שקל, אנחנו נבוא לפה שוב ונצטרך לשכנע אתכם בצדקתו של המהלך.
הלשכה המשפטית: לא, יש הבדל בין מצב של מעשה עשוי שכבר העליתם את הסכום.
הלשכה המשפטית: אתם באים אלינו ואומרים: אין עכשיו היגיון להבדיל בין הסכומים, ואין מצב שבו הוועדה מראש - -
אורי מקלב: אין סמכות - - -
הלשכה המשפטית: - - היום שר המשפטים, זה לא בפיקוח פרלמנטרי.
אורי מקלב: אז את זה צריך להחזיר.
הלשכה המשפטית: אז זה מה שאני שואל: האם אין מקום שהנקודה הזאת תהיה באישור פרלמנטרי?
דוד רותם: את זה יהיה צריך פעם לתקן, את החוק ואת התקנות.
אורי מקלב: לתקן שכל העלאה של דבר כזה צריך לבוא לוועדת חוקה, זה לא פחות מדברים אחרים.
דוד רותם: בא נאמר ככה: אנחנו יכולים להגיד להם שאם בפעם הבאה הם יעלו את הסכום, אנחנו לא אוטומטית נאשר את הרשמים הבכירים.
<ברק לייזר: גם הפעם אתם לא מעלים אוטומטית.
<ברק לייזר: אתם שואלים שאלות, ובצדק, ואנחנו ממציאים נתונים - -
אורי מקלב: כן, אבל יותר קל לנו לאשר את סמכות הרשם, להפנות אותו להיקף הכספי של סדר דין מקוצר מאשר לאשר את סדר הדין המקוצר, שלא מגיע אלינו בכלל הגודל, ההיקף של - - - יותר קל לאשר, ולא צריך חקיקה מיוחדת, להשוות את הסכום שרשם בכיר יכול לדון מאשר עצם ההעלאה של הסכום, שיש לזה יותר משמעות.
אורי מקלב: אפשר להעמיד להצבעה?
אורי מקלב: צריך להקריא משהו?
הלשכה המשפטית: לא, זה שורה.
אורי מקלב: אם כך, אנחנו מאשרים את הבקשה להסמיך את הרשמים הבכירים לדון לפי הסמכות שיש להם היום, רק את הסכום אנחנו מגבילים ל-75,000 שקלים.
<קריאות: תודה רבה.
אורי מקלב: הצבעה.
אורי מקלב: בעד – 2
אורי מקלב: נמנעים – אין הבקשה נתקבלה.
אורי מקלב: התקבל פה אחד.
אורי מקלב: אני סוגר את הישיבה.
אורי מקלב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה השנייה בהצעת חוק לתיקון פקודת השותפויות (מס' 5) (ממשל תאגידי בשותפות מוגבלת ציבורית), התשע"ד-2014.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים להכין את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.
<ניצן רוזנברג: סיימנו לקרוא את סימן א', שזה הסימן של ההגדרות.
אורי מקלב: משרד המשפטים, אני יכול להתחיל אתכם.
אורי מקלב: אתם רוצים או אחר-כך?
אורי מקלב: – בסוף.
<אסתר פרונט: רק רציתי להעיר, מאחר שאמרת שסיימנו, שבעניין הגדרת דמי היוזמה אמרנו שכאשר נגיע לסעיף הרלוונטי, נרחיב בעניין.
<אסתר פרונט: אם לא, אז אנחנו מבקשים להרחיב כבר עתה.
<אסתר פרונט: בנושא הגדרת דמי היוזמה ביקשנו אז להעיר ואמרו שהנושא הזה יידון כאשר יידון הסעיף הספציפי שבו מופיעה התייחסות לדמי היוזמה.
<אסתר פרונט: רק רציתי להעיר שלא סיימנו מבחינת ההגדרה של דמי יוזמה.
<אסתר פרונט: אם אוכל להעיר עתה - - -
אורי מקלב: תעירי עתה.
אורי מקלב: תעירי עכשיו.
אורי מקלב: למה אתם צריכים לחכות?
אורי מקלב: יכול להיות שיש השלכה להגדרה לא רק על המשמעות הזאת.
<אסתר פרונט: עו"ד תאיר גיגי.
<תאיר גיגי: שלום.
<תאיר גיגי: גם אני מטעם סינמה נאמנויות.
<תאיר גיגי: לגבי דמי יוזמה – בהגדרת דמי יוזמה אנחנו מבקשים, אם אפשר, "להוציא דמי ניהול ו/או שכר השותף הכללי עבורו ו/או עבור עובד מטעמו ו/או הוצאות משרדיות".
<תאיר גיגי: אנחנו רוצים להוסיף פסקה בסוף.
<ניצן רוזנברג: תסבירי מה הכוונה ולמה אתם מבקשים.
<תאיר גיגי: יכול מאוד להיות שההגדרה כמו שהיא ל"דמי יוזמה" לא מאה אחוז ברורה.
<תאיר גיגי: יכול להיות שהיא לא מאה אחוז ברורה לנו.
<תאיר גיגי: הבנו שהרעיון של דמי יוזמה הוא בעצם ליצור מצב שמחריגים את התשלומים שמשלמים לשותף הכללי, שלא יובאו לאישור האסיפה הכללית.
<תאיר גיגי: האם הבנתי נכון?
<אסתר פרונט: כך הובהר.
<תאיר גיגי: כך הובהר אז על-ידי - - -
<אסתר פרונט: עו"ד ליכט.
<ניצן רוזנברג: לגבי "דמי יוזמה", הכוונה היא שזה יהיה מה שיוחרג ממה שצריך לבוא לאישור בכל שלוש שנים.
<ניצן רוזנברג: בהנחה שירצו לשנות את דמי היוזמה, כן יצטרכו לבוא לאישור אסיפה כללית.
<תאיר גיגי: בסדר גמור.
<תאיר גיגי: הביטוי "דמי יוזמה" לדעתי הוא קצת כללי מדי, לכן אנחנו מבקשים להוסיף פסקה בסוף ההגדרה, שמתייחסת ספציפית.
<תאיר גיגי: ממש בסוף ההגדרה של "דמי יוזמה" – "להוציא דמי ניהול ו/או שכר השותף הכללי עבורו, או עבור עובד מטעמו".
אורי מקלב: למה להוציא?
אורי מקלב: אני חושב שזאת הכוונה.
אורי מקלב: זו הרי הכוונה ב"דמי יוזמה".
אורי מקלב: נניח שכר, נניח 40 דולר, כמו שזרקו כאן מספר, האם זה נקרא "דמי יוזמה"?
<אסף ברקוביץ: לא.
אורי מקלב: "דמי יוזמה", מה זה?
אורי מקלב: זה על השקעה?
<אסף ברקוביץ: זה התמלוגים.
<תאיר גיגי: זה אחוזים.
אורי מקלב: אחוזים מהתמלוגים.
אורי מקלב: דיברו על זה.
אורי מקלב: אני חושב שגם אם דובר על תמלוגים מאוד-מאוד גדולים, וגם החליטה הממשלה שהיא לא רוצה להתערב בעניין הזה וזה לא יצטרך להגיע בכל שלוש שנים, אם אין בקשה, זה ימשיך הלאה.
אורי מקלב: הם לא נכנסים לתגמולים.
אורי מקלב: יוצאים מנקודת הנחה שמי שעשה את ההסכם, את השותפות, יודע על מה מדובר, ונכנס מרצון.
אורי מקלב: אם יש רצון של שותפים אלה ואחרים – השותפים הקטנים, או לא משנה, איך שנקרא להם – הם רוצים לשנות, אז יש אסיפה ומשנים את זה.
אורי מקלב: יש דברים שצריך להביא בכל שלוש שנים.
אורי מקלב: אלה מהדברים שלא יצטרכו לבוא בכל שלוש שנים.
אורי מקלב: את אומרת "להוציא".
אורי מקלב: הפוך, זה בא לרבות, לא בא להוציא.
<תאיר גיגי: תודה.
<ניצן רוזנברג: לא קיבלו את ההערה שלכם.
אורי מקלב: היא מקבלת.
<תאיר גיגי: אני מבינה.
<תאיר גיגי: ברור.
אורי מקלב: היא הבינה.
<תאיר גיגי: המושג "דמי יוזמה" - - -
<ניצן רוזנברג: המושג "דמי יוזמה" לא כולל את הדברים שדיברת עליהם כרגע.
<תאיר גיגי: זה לא מה שהם אומרים.
<אסף ברקוביץ: זה לא כולל.
<תאיר גיגי: בסדר גמור שזה לא כולל.
אורי מקלב: מה זה לא כולל?
אורי מקלב: זה כולל, דובר שלא מוציאים אותם.
אורי מקלב: מה שהיא אמרה זה נכנס, זה בא לרבות.
<אסתר פרונט: זה מה שנאמר על-ידי עו"ד ליכט.
<ניצן רוזנברג: סליחה, האם אתם יכולים להסביר בדיוק מה זה "דמי יוזמה" מההתחלה ועד הסוף?
<חיים זקס: אני אנסה להסביר.
<חיים זקס: דמי יוזמה זה התמלוג שנגזר מההכנסות ומהרווחים של השותפות, ורק ההכנסות האלה מוחרגות מהצורך באישור בכל שלוש שנים.
<תאיר גיגי: לא צריך להביא את זה לאישור האסיפה בכל שלוש שנים.
אורי מקלב: לא צריך להביא.
<חיים זקס: לא צריך להביא.
<תאיר גיגי: לכן לא צריך להגדיר את זה מההגדרה של "דמי יוזמה".
אורי מקלב: לא צריך, זה נכלל בהגדרה.
אורי מקלב: רבותי, אני לא מכיר שפה של עורכי דין, אני מכיר שפה פשוטה.
אורי מקלב: הפירוש כמו שאני מבין, ותגידו אם זה נכון, אם ההגדרה של "דמי יוזמה" זה התמלוגים, הפירוש הוא שלא צריך להחריג את התמלוגים, הם נמצאים בהגדרה - -
<אסתר פרונט: התמלוגים כלולים, זה מה שרצינו.
אורי מקלב: - - לכן כל מה שיהיה כתוב בחוק לגבי דמי יוזמה, הכוונה היא לתמלוגים.
<ניצן רוזנברג: זה אומר שדמי ניהול זה משהו שכן צריך להביא לאישור.
<אסף ברקוביץ: דמי ניהול יאושרו בכל שלוש שנים, בין הם נגזרים - - - ובין אם הם דמי ניהול פיקס.
<אסף ברקוביץ: הם יאושרו בכל שלוש שנים.
<אסף ברקוביץ: דמי יוזמה, שהם נגזרת של הכנסות או רווחים לא יאושרו בכל שלוש שנים.
<רון נחמני: של הכנסות, לא של רווחים.
<אסף ברקוביץ: כתוב גם "רווחים" בהגדרה.
<חיים זקס: היום זה הכנסות, אבל בהגדרה זה - - -
<רון נחמני: מדובר על הכנסות - - -
אורי מקלב: אני לא יודע מה נקרא הכנסות ומה נקרא רווחים, אבל נניח או רווחים שישכירו איזה נכס או שימכרו את החברה.