GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שלומית ווגמן: אנחנו נסת
<שלומית ווגמן: פק אפילו במודל צר כזה של בדיקה פעם בשנה או לא לעשות עסקה אם אין לך טופס שלפחות בשנה האחרונה עודכן וראית שהפרטים שם נראים לך פחות או יותר הגיוניים.
<שלומית ווגמן: דבר נוסף שיהיה קיים בצו זה הנושא של הבדיקה מול רשימות פעילי טרור?
דוד רותם: אני רוצה לראות את הצו.
<שלומית ווגמן: אנחנו נעביר אותו.
<שלומית ווגמן: הנושא של פעילי טרור, בדיקה מול רשימה.
<שלומית ווגמן: יש רשימות של פעילי טרור בינלאומיים, זה קובץ אקסל שמצוי און-ליין במגוון אתרים כמו שאצל נש"מים.
<שלומית ווגמן: לעשות בדיקה שלקוח לא נמצא ברשימה.
<שלומית ווגמן: אני חושבת שזה מסכם את הצו.
דוד רותם: אני רוצה לתת הנחיות איך אני מתכוון להמשיך.
דוד רותם: אני רוצה שהצו יעמוד בפני הוועדה ואתם תעבירו אותו.
דוד רותם: לא תהיה פגיעה בשום מקרה בחיסיון עורך דין-לקוח.
דוד רותם: לא תהיה כניסה למשרדי עורכי דין בלי חשד שעורך הדין עבר עבירה.
<לילך וגנר: הפרה של הצו.
אורי מקלב: מה המשמעות שלא ענה על מכתב?
דוד רותם: לא ענה על מכתב זה בעצם שהוא לא קיים את ההוראות ולכן הם רוצים להיכנס לבדוק אותו.
<לילך וגנר: מן הסתם זה לא יהיה אחרי המכתב הראשון.
דוד רותם: אני רוצה שהכרת הלקוח תהיה רחבה.
דוד רותם: אני רוצה גם לראות את הנהלים שלכם, את מה שאתם מתכוונים להתקין בנושא הזה.
דוד רותם: לא יהיה מעקב אחרי פעולות שוטפות של הלקוח.
דוד רותם: אני הייתי עוזב את הנושא של התשלום במזומן ולא הייתי מכניס אותו לכל החגיגה הזאת.
דוד רותם: תנו לוועדה ההיא לטפל בזה.
<שלומית ווגמן: מרבית הדברים לא נמצאים תחת המנדט של הוועדה כי כאן אנחנו לא מדברים בהכרח על תשלום אלא על ניהול כספים וזה לא נמצא תחת הוועדה.
<שלומית ווגמן: זאת לא עסקה במזומן בחלק גדול מהפעולות, ואז אנחנו בעצם יוצרים עיר מקלט במשרד עורך הדין.
<שריג דמארי: מזומן שמוחזק בכספת.
דוד רותם: שריג, כל מה שאתה הסכמת עם משרד המשפטים, אתה מתבקש להעביר לאלעזר כדי שהוא יכין לנו נוסח לפעם הבאה.
<שריג דמארי: בסדר גמור.
אורי מקלב: אני מבקש לבדוק עוד משהו.
אורי מקלב: ברגע שעורך דין או נותן שירות אחר אמור לדווח לרשויות, הוא צריך לומר את זה ללקוח.
דוד רותם: הוא לא צריך לדווח.
<שריג דמארי: אין חובת דיווח.
<עמית מררי: אין דיווח.
<עמית מררי: זה לא מופיע.
אורי מקלב: אני חושב שזה מה שצריך להיות.
אורי מקלב: צריכה להיות שקיפות מלאה.
אורי מקלב: הוא צריך לדעת שההוא מדווח עליו.
דוד רותם: אני לא מסכים לחובת דיווח והפחד שלי הוא שבטופס יכניסו סעיף שאנחנו מסכימים שתעביר את זה לרשות להלבנת הון.
אורי מקלב: היום אנשים נמנעים מקבלת כל מיני שירותים, אפילו רפואיים מרופאים ממש מכיוון שהם חוששים.
אורי מקלב: אדם פונה לפסיכיאטר או לרופא אחר ופתאום הוא מקבל התלייה של רישיון הנהיגה שלו והוא לא ידע בכלל שבגלל שהוא רצה להתייעץ עם רופא או לעשות פעולה כזאת או אחרת, הרופא דיווח על כך.
אורי מקלב: אני נתקל במקרים כאלה.
אורי מקלב: מי שיודע או משפחה שיודעת, נמנעת מלקבל שירותים כאלה ואחרים רשמיים ולא רוצה לקבל אותם כי ברגע שהרופא שמע משהו, הוא מיד מדווח על כך.
דוד רותם: אין כאן חובת דיווח.
אורי מקלב: אני רוצה להסתייג.
אורי מקלב: אני רוצה להכניס את זה.
<לילך וגנר: הורדנו את חובות הדיווח מההצעה.
<לילך וגנר: הצעת הפשרה לא כוללת חובת דיווח.
<עמית מררי: אין למה להסתייג כי זה לא קיים.
<יהודה שפר: בהצעה המקורית זה היה אבל זה ירד.
אורי מקלב: אין בכלל חובת דיווח.
<לילך וגנר: אין בכלל חובת דיווח.
<יהודה שפר: היושב ראש הוריד את זה.
דוד רותם: אין בכלל חובת דיווח.
דוד רותם: שריג, אתה תעביר לי את כל החומר אבל מהר.
<דורית ואג: הישיבה הבאה בשבוע הבא.
<לילך וגנר: אנחנו נעביר את הטיוטה של הצו ואת הטיוטה של הנוהל.
דוד רותם: תעבירו את זה מהר לאלעזר כדי שהוא יכין לי ניסוח.
עדי קול: בוקר טוב, אני שמחה לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט, בנושא:
עדי קול: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – איסור פרסום שם בהליך החושף מידע רפואי), של חברת הכנסת עדי קול.
עדי קול: אנחנו מבקשים לתקן את חוק בתי המשפט, לאסור פרסום שם של צד בהליך החושף פרסום של מידע רפואי.
עדי קול: אנחנו ניהלנו דיאלוג בשבועות האחרונים.
עדי קול: למרות שכל הנוכחים, אני מניחה, מכירים את החוק ואת מטרותיו, המטרה להגן על פרסום של פרטים על פרטיותו של אדם כאשר הפרטים הרפואיים מתפרסמים באינטרנט ובכל אתר שמפרסם פסיקות ונתונים של בית משפט, ואנחנו רוצים כאשר מדובר בפגיעה של נזקי גוף, להגן על הפרסום.
אלעזר שטרן: אני קורא את הנוסח שהונח על שולחן הוועדה.
אלעזר שטרן: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון – איסור פרסום שם בהליך החושף מידע רפואי), התשע"ד-2014.
אלעזר שטרן: תיקון סעיף 70 1.
אלעזר שטרן: בחוק בתי המשפט בסעיף 70, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג)1 (1) לא יפרסם אדם, שם או מספר זהות של בעל דין בתובענה לפיצויים בשל נזקי גוף, אלא אם ניתנה הסכמתו של בעל דין לפני הפרסום או ברשות בית המשפט.
אלעזר שטרן: (2) בלי לגרוע מהוראת סעיף קטן (ד), בית משפט רשאי לאסור פרסום שם או מספר זהות של אדם שמידע רפואי אודותיו נכלל בתובענה אזרחית או בתובענות הנדונות בפני בית המשפט לעניינים מנהליים; בסעיף קטן זה, "מידע רפואי" – כהגדרתו בחוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996.
אלעזר שטרן: תחילה 2.
אלעזר שטרן: (א) תחילתו של חוק זה 9 חודשים מיום פרסומו (להלן – יום התחילה).
אלעזר שטרן: (ב) הוראות סעיף 70(ג1) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, יחולו על תובענות שהוגשו מיום התחילה ואילך.
<לירון בנית ששון: יש כמה נקודות שאנחנו רוצים לחדד.
<לירון בנית ששון: קודם כל לסעיף הראשון, לכאורה עולה כרגע מהנוסח שבעצם האיסור פרסום יחול על שם של כל בעל דין בתובענה לפיצויים בשל נזקי גוף, והכוונה הייתה רק לבעל דין שלגביו או שאודותיו נחשף המידע הרפואי.
<לירון בנית ששון: לכן, לאור העובדה שאנחנו בעצם מתאימים גם את נוסח הסעיף לקשיים הטכנולוגיים של מערכת המחשוב של בתי המשפט, יכול להיות שנצטרך לנקוט בשם תובע, ולומר שבעצם האיסור פרסום יחול לגבי מידע רפואי שנחשף אודות התובע.
מאיר שלום: ראינו שבהכנה לקריאה שנייה ושלישית, אנחנו רצינו להציע שזה אחד הדברים שיידונו איך אנחנו נותנים מענה שיתאם בעצם לכוונת הצעת החוק, זאת אומרת, שהאיסור פרסום התייחס לשם האדם שהמידע הרפואי אודותיו, דהיינו התובע.
עדי קול: למה את רוצה לעשות את זה להכנה לקריאה שנייה ושלישית?
מאיר שלום: אנחנו יכולים לדון בזה עכשיו, אנחנו תיאמנו את הנוסח הזה.
מאיר שלום: אנחנו גילינו את זה באיחור, לכן אנחנו לא עומדים על הליבון של זה בשלב זה.
מאיר שלום: בעצם מה שהבנו שהנוסח כרגע הוא אוסר את פרסום שמות שני בעלי הדין, למעשה, הכוונה הייתה למי שהוא - - -
אלעזר שטרן: השאלה אם התובע בכך יתאים, השאלה אם יש מקרים של תביעות שכנגד או דברים כאלה - - -
מאיר שלום: זה החשש.
<שירי לנג: אני רק רוצה להסביר, באמת הסעיף הראשון הוא מנוסח ככה שבעצם לכל תביעה לפיצויים בשל נזקי גוף, אוטומטית מערכת המחשוב שלנו תדע לחסות את הפרטים של בעלי הדין.
<שירי לנג: בעצם המטרה הייתה לחסוך את - - - אנחנו מדברים על 35 אלף תיקים כאלה בשנה.
<שירי לנג: רצינו לחסוך את הצורך בזה שעין אנושית תעבור על המסמך ותחסה את הפרטים, אמרנו, המחשב יידע לעשות את זה.
<שירי לנג: לכן היינו צריכים שזה יהיה שני בעלי הדין, כי אם אני רוצה להגדיר רק את אותו אדם שמידע רפואי לגביו מתייחס, אני צריכה להגדיר את זה באיזשהו אופן למחשב.
<שירי לנג: אם אנחנו נגדיר את זה כתובע, אז זה לא יענה בהכרח לכל המקרים.
<שירי לנג: אנחנו עדיין עושים אצלנו את הבדיקות איך אפשר אולי כן למצוא איזשהו פתרון מחשובי לכך שכן אנחנו נוכל לחסות רק שם של אותו אדם שלגביו מתבקש המידע.
<שירי לנג: אנחנו עדיין בודקים את זה, ואנחנו נחזור אליכם עם תשובה לקראת הקריאה השנייה והשלישית בעניין הזה.
עדי קול: אז כן להשאיר כרגע את בעל דין.
<שירי לנג: כרגע את שני בעלי הדין, ונדון בזה אחר כך, עדיין בבדיקה פשוט.
עדי קול: מקובל עליך היועץ המשפטי?
אלעזר שטרן: כן, מקובל עליי.
<לירון בנית: אני רק רוצה להגיד שהתוצאה מבחינתנו היא עשויה להיות בעייתית, כי אז למשל אם זה שמות של חברות ביטוח או רופא שהתרשל, אז השמות האלו גם לא יופיעו.
<לירון בנית: אני לא רואה נימוק מהותי או סיבה מוצדקת לכך ששמות מהסוג הזה לא יופיעו.
עדי קול: לכן אתם בודקים את התהליך.
עדי קול: תוכלו לתת לנו תשובה בהקדם?
<לירון בנית: כן, אנחנו נעשה את הבדיקה כמה שיותר מהר.
עדי קול: זה יכול להיות מהר מאוד פשוט הקריאה השנייה והשלישית, חוק אנחנו מנסים לקדם אותו כמה שיותר מהר.
<לירון בנית: כן, דרושים לנו כמה ימים כדי לסיים.
עדי קול: בסדר, אנחנו מחכים לתשובה מכם.
מאיר שלום: לגבי סעיף קטן 2, אנחנו רוצים להוסיף גם להסמיך את בית המשפט לאסור פרסום גם של פרטים מזהים לאור העובדה שזה בשיקול דעת בית המשפט, אז אין בעיה בעצם להסמיך אותו לעשות כן.
מאיר שלום: פרטים מזהים, למשל, כתובת שיאפשר שאותו נפגע יזוהה, או כל דבר אחר.
עדי קול: להכניס שם ומספר זהות או פרטים מזהים נוספים?
מאיר שלום: כן.
מאיר שלום: יכול להיות פרטים מזהים במקום שם ומספר זהות.
עדי קול: בסדר, אז פרטים מזהים, זה כמו הניסוח המקורי.
<לירון בנית: ממילא לסעיף 2, ומבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (ד), שסעיף קטן (ד) הוא הרבה יותר רחב.
עדי קול: כן, אז הניסוח המקורי זה שם, או פרטים מזהים אחרים.
מאיר שלום: האמת שאפשר פשוט לומר פרטים מזהים וזה עונה על הכול.
עדי קול: בסדר, פרטים מזהים.
<מיכל גולד: דבר נוסף, נשאלה פה שאלה למה לא להחיל את זה על הליכים פליליים.
<מיכל גולד: אז נסביר שמלכתחילה חשבנו שלא נכון להחיל את זה הליכים פליליים כי האיזונים שם שונים.
<מיכל גולד: יש לנו את האיזונים של איסור פרסום שם חשוד, ופרסום של נאשם, המחוקק אמר גם את דברו בעניינים האלה, ולא רצינו שיהיה ברור שהאיזונים נשארים כמו שהם.
<מיכל גולד: דבר שני, שבפלילי הרבה פעמים נכון לדבר על מידע ולאו דווקא על שם, יכול להיות שאני כן אפרסם את השם של האדם, ועל חומר רגיש מסוים אני ארצה אותו לאסור, לכן גם חשבנו שזה מתאים יותר בסעיף קטן (ד).
<מיכל גולד: אבל אם אנחנו נשארים עם הסעיף הזה, נראה לנו שאפשר להחיל את זה על פלילי, פשוט להוסיף בלי לגרוע בהוראות סעיף קטן (ד) גם להוסיף מבלי לגרוע בהוראות סעיף קטן (ה1), ככה שיהיה ברור שהאיזונים שקיימים היום, אנחנו לא עושים שינויים מבחינת האיזונים.
<מיכל גולד: אנחנו כן אומרים שמידע רפואי הוא בליבת הפרטיות, אבל אל"ף יש כמה דרגות, לא לכל מידע רפואי יש דרגות, וגם האיזונים האחרים של הפליליים הם נשארים כמו שהם.
<מיכל גולד: אנחנו כן מציעים לבחון אם יש אפשרות אולי במקום סעיף קטן 2, לתקן את סעיף ד.
עדי קול: זה סיכמנו שנעשה את זה בסעיף נפרד, השאלה היא איך אנחנו מכניסים כרגע – צריך שלא יהיה כתוב בתובענה אזרחית או בתובענות - - -
אלעזר שטרן: אגב, גם הליכים בבג"צ.
עדי קול: ייתכן צד להליך.
דוד רותם: כן, צד להליך שבו נחשף מידע רפואי זה מספיק.
<קריאה: שמידע רפואי אודותיו נכלל בהליך.
<מיכל גולד: ושוב להוסיף גם מבלי לגרוע בהוראות סעיף קטן (ה1).
עדי קול: הערות נוספות?
<לירון בנית: לגבי סעיף תחילה.
<לירון בנית: ממידע שקיבלנו מהנהלת בתי המשפט הבנו שלהם ייקח זמן של כ-12 חודשים עד שהם יוכלו בעצם להתניע את השינוי המיחשובי הזה מיום כניסת החוק לתוקף.
<לירון בנית: החשש הגדול שלנו שבמהלך התקופה הזאת הפער בעצם כאן נקבע 9 חודשים לבין ה-12 חודשים, התוצאה תהיה החשכה מוחלטת של פסקי הדין בתחום נזקי הגוף, תוצאה שבעינינו היא קשה מאוד.
<לירון בנית: רצינו לדעת אם יש אפשרות כן לשקול, או לפחות לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אם אפשר להאריך את התקופה הזאת.
דוד רותם: הנהלת בתי המשפט לא תצליח להתמודד עם זה.
עדי קול: רציתי בהתחלה לעשות 9 חודשים, אבל אם אתם לא מספיקים לבקש 3 חודשים - השאלה אם ההיגיון הזה מקובל עליכם.
<לירון בנית: אנחנו כבר מראש יודעים ש-3 חודשים לא יספיקו.
עדי קול: לבקש מוועדת חוקה עוד 3 חודשים הארכה אם הם לא מספיקים.
דוד רותם: אני אומר, זה מראש, את מבינה לשנות אחר כך את החוק, למה אני צריך את זה?
עדי קול: בסדר, אז אנחנו נסכים על שנה.
דוד רותם: תסכימי לזה שזה יהיה ל-12 חודשים.
עדי קול: בסדר, אנחנו נסכים לשנה, בעל כורחי.
דוד רותם: כן, בעל כורחך, ודאי, אבל זה עובר מהר...
עדי קול: כן, הרגשתי את זה.
עדי קול: הערות נוספות, בבקשה.
עדי קול: חבר הכנסת רותם, יש לך הערות נוספות, אפשר להצביע על החוק?
דוד רותם: צריך להצביע על החוק.
עדי קול: אני רוצה להצביע על החוק עם התיקונים המותאמים שעשינו.
עדי קול: מי בעד החוק מחברי הכנסת הנוכחים?
עדי קול: בעד החוק – 2
עדי קול: 2 חברי הכנסת נוכחים, החוק עבר.
דוד רותם: בוקר טוב, אנחנו נעסוק היום בתקנות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון), התשע"ד-2013.
דוד רותם: מי רוצה להסביר לנו מה רוצים מאתנו?
<ענת הר אבן: אני אציג.
<ענת הר אבן: אני מרשות האכיפה והגבייה.
<ענת הר אבן: לפני שנתיים אישרנו את תיקון 13 לחוק המרכז לגביית קנסות שאפשר לרשמי המרכז להטיל הגבלות.
<ענת הר אבן: במסגרת התיקון נקבע שאפשר לקבוע תקנות.
<ענת הר אבן: אומנם יישום החוק כבר עובד, אבל את הטפסים לא קבענו בתקנות.
<ענת הר אבן: אותם טפסים שאנחנו עושים בהם שימוש ונמצאו יעילים וטובים אנחנו מבקשים להסדיר, כמו כן אנחנו מבקשים להסדיר עניינים נוספים כמו עניין העיון וסמכות ההשגה שנפרט בהמשך.
<ענת הר אבן: מטבע הדברים, מאחר שיש פה חייב שרואה רשם לענייני מרכז ומגיש בקשות גם ביקשנו להסדיר את כל הליך הגשת הבקשות, צורת הגשת הבקשות, הזכות לקבלת תגובה מהמרכז, וניכנס לכל העניינים האלה במסגרת הקראת התקנות.
דוד רותם: למה הסיוע המשפטי מתנגד לכם?
<ענת הר אבן: עם הסנגוריה הציבורית דיברנו, כבר אין להם התנגדויות, יש להם שתי הערות.
דוד רותם: אין פה מהסנגוריה הציבורית.
אלעזר שטרן: הם בדרך.
<ענת הר אבן: הם בדרך, הם גם דיברו עם אלעזר.
<ענת הר אבן: יש לזה התייחסות גם בהמשך, אז אני אסביר כבר עכשיו שבעת התקנת התקנות הותנה שכר קונס הנכסים לפי תקנות החברות.
<ענת הר אבן: מאחר שכל הליך הכינוס, בהתאם לתיקון 13, מתנהל בפני רשמי ההוצאה לפועל, שהם רשמי המרכז, רק סביר לקבוע שהשכר יהיה שכר זהה לשכר הקונסים במסגרת ההוצאה לפועל שלא קבוע בשום מקום, אלא הוא פרי הפסיקה והוא בין 6% ל-10%, לכן ביקשנו להשמיט את ההפניה לתקנות שאינן רלוונטיות.
<ענת הר אבן: תיקון תקנה 10.
<ענת הר אבן: תקנה 10 מפרטת את כל הטפסים שהמרכז לגביית קנסות משתמש בהם, לנוכח הוספת הטפסים ושינוים אנחנו משנים את תקנה 10, ואני אקרא.
<ענת הר אבן: למעשה עד עתה היו טפסים שונים לכל מיני סוגים של חוב.
<ענת הר אבן: המרכז התייעל והוא שולח דרישה אחת אחודה לכלל הטפסים שכלל ההוראות בדבר האפשרויות של החייב לפנות ולשלם מצויות באותה דרישה.
<ענת הר אבן: בשלב השני המרכז לגביית קנסות שולח את הדרישה השנייה, אז גם את זה תיקנו.
<ענת הר אבן: טופס 13 מסדיר את האפשרות של מנהל המרכז להודיע לחייב על זה שהוא מתכוון לפתוח בהליכי כינוס נכסים, אז תיקנו את הסעיף, כי בעבר האפשרות היתה לפנות רק לבית משפט וכעת האפשרות היא לפנות לרשם לענייני המרכז, לכן תיקנו.
<ענת הר אבן: בהתאם לתיקון 13 החייב יכול לקבל מידע בכל לשכת הוצאה לפועל.
<ענת הר אבן: התקנו לצורך זה טופס.
<ענת הר אבן: טופס 18 מסדיר את עניין מינוי כונס הנכסים, את בקשת המנהל למנות כונס נכסים.
<ענת הר אבן: כעת אנחנו עוברים לתיקון תקנה 12, שעוסקת במינוי כונס נכסים.
<ענת הר אבן: מאחר שכעת מי שעושה את כינוס הנכסים, כפי שהסברתי, הוא רשם ההוצאה לפועל, היה צרוך לתקן את התקנה.
<ענת הר אבן: אני קוראת.
<ענת הר אבן: אנחנו מציעים להחיל בפרט 2 הוראות מפרק ד בתקנות ההוצאה לפועל.
<ענת הר אבן: אני רק אסביר שלפי תקנת משנה 80(ב) זוכה לא יכול להתמנות ככונס נכסים בעצמו כשמדובר בהליכי הוצאה לפועל, אבל כשמדובר - - -
דוד רותם: יש עכשיו הצעת חוק חדשה של חבר הכנסת איתן כבל, שיהיה מאגר של כונסי נכסים, שבכלל בא כוח הזוכה לא ימונה לכונס נכסים.
<ענת הר אבן: זה יחסוך לנו מכרזים.
<ענת הר אבן: נראה את הצעת החוק ונשקול את עמדתנו.
<ענת הר אבן: עוד לא ראיתי אותה.
<ענת הר אבן: תודה על ההפניה.
<ענת הר אבן: היא זאת שמפנה לתקנות החברות, שכר כונסי נכסים, שעליהן דיברנו בסעיף ההגדרות.
<ענת הר אבן: השינויים האלה נוכח המעבר הגיאוגרפי של בקשת כינוס הנכסים לרשם ההוצאה לפועל.
<ענת הר אבן: סעיף 8 לחוק מאפשר למרכז לגביית קנסות לפנות בבקשה לעיכוב יציאה מן הארץ.
<ענת הר אבן: במסגרת ההגבלות אנחנו מאפשרים גם הגבלת עיכוב יציאה, ולכן נוצר הצורך לאבחן את האמור בתקנה הזאת לנוכח השינוי.
<ענת הר אבן: כך מובהר שתקנה 13 עוסקת בבקשות שמוגשות לבית המשפט.
<ענת הר אבן: אנחנו מוסיפים את תקנות 14 עד 20, שמסדירות את כל הפרוצדורה של אופן הגשת הבקשה להגבלות והפנייה של החייב בבקשות שונות.
<ענת הר אבן: אני אקרא.
<ענת הר אבן: תקנת משנה (ה) מסדירה את אופן הדיון בבקשה, לרבות הזמנים והמועדים לקבלת תגובת המרכז או היעדר הצורך בקבלת עמדת המרכז, ואני אקרא.
<ענת הר אבן: תקנה 16 באה להסדיר את אופן הגשת הבקשה להסדר חוב.
<ענת הר אבן: מוצע כי בקשה כזאת החייב יגיש עם אסמכתאות, ואני אקרא.
<ענת הר אבן: מרבית הבקשות שמוגשות למרכז מוגשות ללא אסמכתאות ואנחנו מבקשים לקצר את הזמנים כך שתישלח הודעה לחייב שהוא צריך לצרף אסמכתאות.
<ענת הר אבן: אנחנו מבקשים בתקנה 17 - - -
דוד רותם: מי בודק אם האסמכתאות טובות?
<ענת הר אבן: הרבה פעמים הוא פשוט לא מצרף בכלל אסמכתאות.
<ענת הר אבן: הוא מגיש בקשה, מכתב, שהוא מבקש להפחית ולא כותב למה.
<ענת הר אבן: עד עכשיו זה היה עובר לבעל הסמכות, היה עובר שרשרת של אנשים.
<ענת הר אבן: אנחנו מציעים שברגע שזה מגיע, והפקיד שפותח את המכתב רואה שלא מצורף לזה דבר, פשוט הוא יודיע: אנא צרף מסמכים, כדי שאפשר יהיה לדון בבקשה לגופה, כי בשלב שלא מצורף אליה דבר לא ניתן לאמת שום דבר שעולה מהבקשה.
<ענת הר אבן: תקנות 17 ו-18 מסדירות עניינים של עיון חוזר והשגה, ואני אקרא.
<ענת הר אבן: בתקנת משנה (ב) הסנגוריה הציבורית ביקשה להוסיף בסוף התקנה את המילה "רשאי", ואני אקרא.
<ענת הר אבן: תקנה 18 עוסקת בעניין השגה.
<ענת הר אבן: גם פה היתה הערה של הסנגוריה הציבורית שאנחנו מקבלים.
<ענת הר אבן: תקנה 19 עוסקת בהמצאת כתבי בית דין ומשלוח כתבי דואר על המרכז.
<ענת הר אבן: בתקנות ההוצאה לפועל יש תקנות שמסדירות את אופן המשלוח וחזקות ההמצאה למיניהן.
<ענת הר אבן: כמובן זה חל בשינויים המחויבים רק על מסמכים שאין לגביהם הוראות מפורשות, למשל, ואני אציין, הדרישה השנייה נשלחת לפי סעיף 5 לחוק המרכז, על-פי פרק ל"ב לתקנות סדר הדין האזרחי, אז כמובן כך זה ימשיך להישלח.
<ענת הר אבן: כמובן שהתקנה הזאת תחול רק על יתר המסמכים.
<רענן גלעדי: אם אפשר לעניין הדרישה השלישית רק לציין - - -
<ענת הר אבן: אני אציין.
<ענת הר אבן: בעקבות "הלכת גוסקוב" שנידונה בעליון, פרי הסדר פסיקה, נשלחת היום התראה נוספת, שהיא עדיין לא מוסדרת בחוק היום, ועל כן אנחנו לא יכולים להתייחס אליה בתקנות, שעניינה הודעה לחייב על כך שההליך של מאסר חלף קנס עומד להיות מופעל על-ידי המרכז.
<ענת הר אבן: לפעמים יש פרק זמן ארוך בין הזמן שבו ניתן גזר הדין לבין הזמן שבו מופעלת פקודת המאסר.
<ענת הר אבן: על-פי פסק הדין וההסדרים שהגענו אליהם אנחנו שולחים התראה נוספת, התראה שלישית במספר שנשלחת לחייב, וההתראה הזאת נשלחת על-ידינו במסירה אישית לחייב, והסנגוריה הציבורית ביקשה שנספר על זה.
<ענת הר אבן: התקנה הזאת בשלב הזה בוודאי לא חלה על - - -
דוד רותם: לא צריך להכניס את זה לתקנות, זה נאמר על-ידי הבורא.
<ענת הר אבן: בסדר, רענן?
<ענת הר אבן: עוד משהו?
<רענן גלעדי: תודה.
<ענת הר אבן: תקנה 20 מבקשת להסדיר את אופן ההחזרים שמבצע המרכז ולהחיל את תקנות הפיקדונות שחלות גם על בית משפט וגם על ההוצאה לפועל באופן שיובהר שגם על החזרים שמבצע המרכז חלים ההסדרים שיש בתקנות האלה, ואני אקרא.
<ענת הר אבן: תיקון התוספת עוסק בטפסים שונים.
<ענת הר אבן: אלעזר, נקרא רק את התיקונים?
<דורית ואג: את הטפסים לא צריך.
דוד רותם: את הטפסים לא צריך, עברנו אליהם.
<ענת הר אבן: עברנו על הטפסים, יש שינויים שסוכמו בנוסח המשפטי ונעביר אותם בנוסחים.
<ענת הר אבן: לרבות השינוי בטופס 19 – נכון, אלעזר?
<ענת הר אבן: לא צריך להקריא?
דוד רותם: מה שהייעוץ המשפטי אישר לא צריך להביא פעם נוספת.
<ענת הר אבן: אני עוברת לתקנה 8, שעניינה תחילה.
דוד רותם: האם מישהו רוצה להעיר?
דוד רותם: הסנגוריה?
<רענן גלעדי: לא.
<רענן גלעדי: הגענו להבנות עם רשות האכיפה והגבייה.
דוד רותם: אם כך, אני צריך להצביע על התקנות.
דוד רותם: בעד התקנות – פה אחד תקנות המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון), התשע"ד-2013, אושרו.
<ענת הר אבן: תודה רבה.
דוד רותם: עכשיו תבואנה תקנות כמו בוועדת הכספים, שאני עושה תקנות לבד.
<קריאה: כבר 09:20, לא 09:01.
אלעזר שטרן: כבר 09:25 כמעט.
דוד רותם: זה בסדר, הייתי עושה את זה גם ב-09:01.
דוד רותם: (דבריו מתורגמים מעברית לצ'כית באמצעות המתורגמן דוד הרון).
דוד רותם: אנחנו שמחים לארח משלחת חשובה מצ'כיה.
דוד רותם: אנחנו זוכרים את התנהלותה של צ'כיה בזמן מלחמת השחרור של מדינת ישראל אז קיבלנו נשק וקיבלנו אימון של טייסים מהממשלה הצ'כית.
דוד רותם: אנחנו מודים לצ'כיה על תמיכתה במדינת ישראל בפורומים בין-לאומיים בשנים האחרונות ואנחנו מקווים שהתמיכה הזאת תימשך.
דוד רותם: אני חושב שהדיאלוג האסטרטגי במסגרת פורום צ'כיה-ישראל, הקתדרה על שם מסריק במרכז הבין-תחומי בהרצליה והקתדרה על שם הרצל באוניברסיטת מסריק בברנו מהווה שיתוף פעולה מדעי ואני חושב שזה יכול לתמוך בקשרים שבין שתי המדינות.
דוד רותם: אנחנו זוכרים שכאשר בנובמבר 2012 דובר באו"ם על מדינה פלשתינאית, צ'כיה הייתה המדינה האירופאית היחידה שהצביעה נגד.
דוד רותם: צ'כיה מגלה הבנה לאתגרים שישראל ניצבת בפניהם ואנחנו ערים לכך שהרצון ליישר קו עם העמדות של האיחוד האירופאי הולכות וגוברות גם בצ'כיה.
דוד רותם: אני מקווה שאתם כידידים אמיתיים של מדינת ישראל תמשיכו לתמוך במדיניותה של ממשלת ישראל ותמשיכו להבין ולגלות הבנה לאתגרים החמורים בפניהם אנחנו ניצבים.
דוד רותם: אנחנו מקווים שבהקדם ייקבע מועד למפגש הממשלות השלישי ואנחנו מקווים שהקשר בין המדינות ילך ויתחזק וכי התמיכה הצ'כית תלך ותגבר.
דוד רותם: אני מקווה שבכל הנושאים שנוגעים לחוקה חוק ומשפט נוכל ללמוד אחד מהשני ונוכל לקדם נושאים שחשובים לציבור כולו ובוודאי שחשובים למדינת ישראל ולצ'כיה.
דוד רותם: אני רוצה להתייחס לפעולות הוועדה הזאת.
דוד רותם: אנחנו עוברים על כל חוק לפני שהוא מגיע למליאת הכנסת כדי לבדוק ולאשר את החוקים האלה בשלב הראשוני שלהם.
<דוד הרון: אתם עוברים עליהם עוד לפני הקריאה הראשונה?
דוד רותם: עוד לפני הקריאה הטרומית.
דוד רותם: אנחנו בודקים הצעות חוק פרטיות וגם ממשלתיות.
דוד רותם: אנחנו מוסמכים לחוקק את חוקי היסוד של מדינת ישראל כי אנחנו בעצם הגוף המכונן כיום לחוקק חוקה אלא שיש בעיה והיא שקשה לנו להגיע להסכמות.
דוד רותם: משה, אתה רוצה להגיד משהו?
משה מזרחי: ברוכים הבאים.
משה מזרחי: אני שמח שמשלחת ידידותית מארץ ידידותית מבקרת אותנו כאן.
משה מזרחי: זה לא משהו שאנחנו מקלים בו ראש כאן במדינת ישראל.
משה מזרחי: יושב ראש הוועדה כבר דיבר על הקשר המאוד מיוחד שיש לנו עם צ'כיה.
דוד רותם: אני מוכרח לומר שהחותן והחותנת שלי נולדו בצ'כיה.
דוד רותם: ההורים של אשתי, שניהם נולדו בצ'כיה.
משה מזרחי: אם כן, יש לנו עכשיו גם סנטימנטים פוליטיים-מדיניים וגם סנטימנטים אישיים.
משה מזרחי: אני שמח שיש לנו כאן הרגשה משפחתית יחד אתכם.
משה מזרחי: אני חבר מפלגת העבודה שהמאפיין שלה הוא סוציאל-דמוקרט כמו המפלגה של אדוני.
משה מזרחי: יש בינינו עוד משהו משותף והוא שאני הייתי ניצב במשטרת ישראל ואני יודע שאדוני היה סגן המפקח הכללי של משטרת צ'כיה.
משה מזרחי: זאת עוד סיבה להרגיש טוב.
משה מזרחי: קולגה.
משה מזרחי: מקצוע מאוד חשוב.
משה מזרחי: אני רוצה לומר שלוועדה הזאת, ועדת החוקה חוק ומשפט הישראלית, יש אצלנו תפקיד חשוב מאין כמותו.
משה מזרחי: להיות דמוקרטיה במרחב גיאו-פוליטי מאוד קשה ועוין שנמצא תחת איום קיומי במשך 66 שנות קיום המדינה, גם ממדינות חוץ וגם טרור מאוד קשה ממנו סבלה המדינה ועדיין נמצאת תחת פוטנציאל האיום, מאוד קל במצבים קשים כאלה של התגוננות מול איום קיומי לשמור על האיזונים הנכונים של הדמוקרטיה.
משה מזרחי: במצבים כאלה, כדי להתגונן יש נטייה לעשות שימוש בכלים קצת קיצוניים אבל ראויים.
משה מזרחי: התפקיד המאוד חשוב של הוועדה הזאת וגם של הכנסת הוא להיות בלם, לאזן את הדברים ולשמור על הדמוקרטיה שלנו מכל משמר.
משה מזרחי: שלטון חוק ושמירה על אכיפת חוק שוויונית, כפי שאתה יודע מהתפקיד הקודם שלך, גם הם דגל שמורם כאן.
<מירוסלב אנטל: (דבריו מתורגמים מצ'כית לעברית על ידי המתורגמן דוד הורן).
<מירוסלב אנטל: בתחילת דבריי אני רוצה להודות על קבלת הפנים.
<מירוסלב אנטל: אני רוצה להודות על דבריכם החמים ואני רוצה להודות גם על כך שאתם לא רק עמיתים שלנו אלא גם חברים שלנו.
<מירוסלב אנטל: כך אנחנו רואים אתכם מהרגע הראשון שהגענו לכאן וכך אנחנו מרגישים.
<מירוסלב אנטל: אנחנו מאוד מעריכים זאת.
<מירוסלב אנטל: אמרתי קודם לכבוד היושב ראש שאני אשמח מאוד אם תבקרו אצלנו בפראג וכמה שיותר מהר, כך יותר טוב.
<מירוסלב אנטל: אגב, גם אנחנו מרגישים אליכם את אותה ידידות כפי שאנחנו חשים מכם.
<מירוסלב אנטל: בין היתר אני ועמיתי חברים בקבוצת ידידי ישראל בסנט הצ'כי.
<מירוסלב אנטל: אני אומר זאת כדי לומר שאתם יכולים לסמוך עלינו.
<מירוסלב אנטל: אנחנו נשמח להמשיך ולשתף פעולה גם ברמת העבודה וגם ברמה האישית.
<מירוסלב אנטל: אני יודע שיושב ראש הכנסת אמור לבקר בקרוב אצלנו בפראג ואני כבר עכשיו אומר לכם שהוא יתקבל בחום לא רק אצלנו בבית העליון של הפרלמנט הצ'כי אלא גם בבית התחתון אצל יושב ראש הבית התחתון של הפרלמנט הצ'כי.
<מירוסלב אנטל: מיד אחרי שאחזור לצ'כיה מביקור זה, אני אדבר עם יושב ראש הבית התחתון כמו גם עם יושב ראש הבית העליון של הפרלמנט הצ'כי ואני אדווח להם על הפגישה שלנו ועל האווירה בה הפגישה הזאת התנהלה ואומר להם שבעיני הכרחי ונחוץ ששני הצדדים, גם אנחנו וגם אתם, נלך אחד לקראת השני עד כמה שאפשר.
<מירוסלב אנטל: אתמול היו לנו פגישות במשרד לביטחון פנים ובמשרד החוץ ובסיום שתי הפגישות הבטחנו שאחרי שנחזור לצ'כיה ניצור קשר עם השרים המקבילים שלנו בצ'כיה כדי לזרז את העניינים כי יש כבר דברים ותחומים בהם עומדים לשתף פעולה.
<מירוסלב אנטל: ספציפית הנושאים שעומדים על הפרק הם שיתוף פעולה בתכניות להגנת עדים ונושאים שקשורים לחיקור דין.
<מירוסלב אנטל: כמובן שיתוף פעולה בתחומים האלה דורש חתימה על הסכמים רלוונטיים וההסכמים האלה בין היתר צריכים לעבור בוועדה שלנו כפי שהם עוברים בוועדה שלכם ואני אומר לכם שאצלנו ההסכמים האלה יעברו.
משה מזרחי: גם אצלנו.
<מירוסלב אנטל: תודה רבה.
< מירוסלב ננוטיל: (דבריו מתורגמים מצ'כית לעברית על ידי המתורגמן דוד הורן).
< מירוסלב ננוטיל: הזכרת את ישיבות הממשלה המשותפות.
< מירוסלב ננוטיל: ישיבה שלישית אמורה להתקיים כנראה בנובמבר או בדצמבר 2013 ואני רוצה לשאול אותך, כבוד היושב ראש, האם כבר עכשיו ישנם נושאים שאתה אולי רוצה להעלות כי ראש הממשלה שלנו, מר סובודקה, כבר עכשיו מתעניין בדברים שיכולים להיות רלוונטיים ויכולים לעניין אתכם.
< מירוסלב ננוטיל: אם יש כבר עכשיו נושאים שאתם רוצים לומר לנו כאן
< מירוסלב ננוטיל: או אחר כך למסור דרכנו לראש הממשלה שלנו, אנחנו כאן בשבילכם.
דוד רותם: אני חושב שהנושא של ההסכמים שבין האיחוד האירופאי ואיראן, הם נושאים שחשוב להשגיח עליהם.
<מירוסלב אנטל: תודה על ההצעה.
<מירוסלב אנטל: רשמתי לפניי ונעביר אותה הלאה.
<מירוסלב אנטל: אני רק יכול לומר שבאותה ישיבת ממשלה משותפת, זה לא יהיה רק עניין פורמלי כבר מהסיבה הפשוטה שיש רק שלוש מדינות אתן צ'כיה מקיימת את אותן ישיבות ממשלה משותפות וישראל היא אחת משלושת המדינות האלה.
<מירוסלב אנטל: קבלו ממני עוד ברכות לזכייתה של מכבי תל אביב ביורולינג השנה.
<מירוסלב אנטל: אני שחקן כדורסל לשעבר.
דוד רותם: זה לא הפורום הנכון.
משה מזרחי: תגיד לו שאנחנו מודים לו והמדינה כולה גאה בזה.
<מירוסלב ננוטיל: אם מותר לי להמשיך באותה נימה קצת קלילה, מסיבות ברורות וחדות, אנחנו לא סתם מדקלמים משהו, אנחנו נגד החזרת רמת הגולן לסוריה.
<מירוסלב ננוטיל: למה?
<מירוסלב ננוטיל: כי היין משם מצוין וחבל שהכרמים לא יישארו בידיכם.
משה מזרחי: אנחנו מאוד מודים לו על הגישה הזאת.
<מירוסלב אנטל: יישרתי את ההדורים בינינו בעניין של הפועל ומכבי.
< פאטרוק קונסר: אני רוצה להוסיף שאני עוקב אחרי המצב וההתפתחויות כאן באזור לאורך זמן ודעתי היא שהמצב הגיאו-פוליטי שלכם הוא לא קל וייחודי.