GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי קול: לכן אנחנו מניחים שאם המערכת תכנס לתוקפה והיא תהיה משמעותית, אז יכול להיות שאנשים שאין להם היום חשבון ירצו להיכנס ולהצטרף אליו.
עדי קול: אנחנו רוצים לאפשר לקבוצה יותר גדולה להיות מעורבת.
<ונגרקו רן: בשמחה.
<ונגרקו רן: אבל המשמעות האחרת היא שאנחנו כבנקים יש לנו בעיה מאוד-מאוד רצינית, אמרתי את זה לרשות ניירות ערך מההתחלה, יש לנו בעיה מאוד רצינית כבנקים: זה מקור סיכון שלנו לשלוח מיילים ללקוחות, מיילים לא מאובטחים ללקוחות.
<ונגרקו רן: אני רוצה לשלוח לחשבון המקוון שלו דבר דואר – אין לי בעיה.
<ונגרקו רן: לכן, אני אומר שבלאו הכי ב-(1א) ביקשתי פשוט תיקון נוסח מהוועדה.
<ונגרקו רן: נראה לי שאתם יכולים לקבל את זה שרק מי שיש לו חשבון מקוון אצלי אני אדוור אליו את החומר.
<ונגרקו רן: זה בין אם הוא רוצה להימנות על המערכת, לא רוצה להימנות על המערכת – אם יש לו חשבון מקוון, סימן שבפוטנציאל הוא גם משתמש פוטנציאלי של המערכת.
<ונגרקו רן: קיבלתם, לדעתי, את הגישה הזאת ואת זה הכנסתם כתיקון ב-(1א).
<ונגרקו רן: תמונת הראי שלי היא מה אני מדווח למערכת.
<ונגרקו רן: אין שום סיבה - - -
<רוני טלמור: לא תמונת ראי.
<רוני טלמור: אנחנו לא מקבלים את העמדה שזאת תמונת ראי.
<ונגרקו רן: תני לי להסביר.
<ונגרקו רן: אם הלקוח הזה בלאו הכי הוא לא מצביע פוטנציאלי, למה המערכת צריכה לדעת עליו.
<ונגרקו רן: אני לא נכנס כרגע לוויכוח שרן העלה כאן.
<רוני טלמור: כי לפי שיטה שלך, אתה קובע מיהו מצביע פוטנציאלי ולפי השיטה שלנו, הבעלות במניה קובעת מיהו מצביע פוטנציאלי.
<רוני טלמור: זה כל ההבדל.
עדי קול: אם הוא ירצה ויירשם למערכת.
<יעל תנחומא: יש 3 אוכלוסיות שלא לקחת בחשבון ואתה לא יודע עליהן: האוכלוסייה הראשונה היא האוכלוסייה שאלה מעביר את הנתונים במועד הקובע.
<יעל תנחומא: ושבוע אחרי המועד הקובע הוא קרא בעיתון והוא רוצה להצביע – הוא יכול להרים טלפון לבנק ולהזדהות ולקבל את הסיסמה.
<ונגרקו רן: הם רלוונטיים לי?
<ונגרקו רן: אני צריך לשלוח להם משהו?
<יעל תנחומא: אתה לא צריך לשלוח להם כלום.
<יעל תנחומא: אבל שאלת למה אנחנו מפרידים בין האוכלוסייה שאתה מדוור אליה לבין האוכלוסייה שעוברת למערכת.
<יעל תנחומא: הסיבה היא שיש לנו עוד 3 אוכלוסיות, שאתה לא מדוור אליהן, והן יכולות להצביע במערכת.
עדי קול: אנחנו ממשיכים לקרוא.
<רוני טלמור: "תיקון תקנה 5 5.
<רוני טלמור: בתקנה 5 לתקנות העיקריות – (1) במקום כותרת השוליים יבוא "אופן ההצבעה באמצעות כתב הצבעה"; (2) בתקנה בתקנת משנה (א), במקום "באמצעות האינטרנט אם החברה החליטה לאפשר זאת" יבוא "במערכת ההצבעה האלקטרונית"; (3) בתקנת משנה (ב), במקום "משבעים ושתים" יבוא "מארבע";
משנה יבוא: "(ג) בעל מניות המופיע ברשימת הזכאים להצביע במערכת, רשאי לציין את אופן הצבעתו ולהעביר אותה לחברה באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית, באופן שייקבע לפי סעיף 44יא4(א) לחוק ניירות ערך ובתנאים הבאים: (1) ההצבעה תתאפשר החל ממועד אישור מסירת הרשימה ועד ארבע שעות לפני מועד כינוס האסיפה הכללית, או עד מועד מוקדם יותר שייקבע על-ידי רשות ניירות ערך, ובלבד שלא יעלה על 12 שעות לפני כינוס האסיפה הכללית (בתקנה זו – מועד נעילת המערכת); (2) כתב הצבעה במערכת ההצבעה האלקטרונית יכלול את כל הפרטים הנדרשים לפי תקנות אלה, בהתאמות הנדרשות לשם תפעול המערכת שייקבעו לפי סעיף 44יא4(א) לחוק ניירות ערך; (3) ההצבעה האלקטרונית תהיה ניתנת לשינוי או, לביטול ולשמירה עד מועד נעילת המערכת, ולא ניתן יהיה לשנותה באמצעות המערכת אחרי מועד זה; (5) בתקנת משנה (ד), במקום "שבעים ושתיים שעות לפחות לפני מועד כינוס האסיפה הכללית" יבוא "עד ארבע שעות לפני מועד כינוס האסיפה הכללית או מועד מוקדם יותר שנקבע כאמור בתקנת משנה (ג)(1)".
משנה יבוא: ".
<נתי שילה: יש לי כמה הערות לסעיף הזה, תיקון תקנה 5.
<נתי שילה: ראשית, הבעיה העיקרית שיש לנו בסעיף הזה לאיגוד החברות הציבוריות זה המעבר מ-72 שעות לפני מועד האסיפה ל-4 שעות לפני מועד האסיפה.
<נתי שילה: הסברתי את זה קודם ואני רוצה לשים על זה את הדגש:
<נתי שילה: אנחנו מדברים בעיקר לא על אספות כלליות רגילות אלא על אספות כלליות שיש בהחלטות שלהן זכות וטו למיעוט או שההחלטות מתקבלות רק על-ידי המיעוט ללא רוב בעלי המניות.
<נתי שילה: על האוכלוסייה הזאת אנחנו מדברים בעיקר בתקנות האלה.
<נתי שילה: בשיטה הקיימת כיום של ייפויי כוח וכתבי הצבעה, החברה מקבלת את כל ההודעות האלה עד 72 או 48 שעות לפני האסיפה, ויכולה לטפל בהן.
<נתי שילה: בשיטה שמציעים, שתהיה רשימה אלקטרונית שתועבר לחברה רק 4 שעות לפני מועד האסיפה, בהנחה שבעקבות אותה רשימה לא ניתן לקבל את ההחלטות וגם לא היה שיח עם בעלי המניות ולא היה שום דיון - - -
דוד רותם: למה צריך להיות שיח עם בעלי המניות?
דוד רותם: כדי שאפשר יהיה להשפיע עליהם?
<נתי שילה: אסיפה כללית זו אסיפה של בעלי המניות.
<נתי שילה: אתה עושה כאן אסיפה כללית - - - אני רוצה עוד להבהיר פה - - -
עדי קול: הבנו את הנקודה הזאת.
עדי קול: השאלה אם יש לך עוד נקודה?
עדי קול: יש נקודה נוספת?
<נתי שילה: יש נקודה נוספת.
<נתי שילה: על פי הסעיף מדובר על מועד סגירת רשימת החתימות.
<נתי שילה: חסר פה עוד סעיף שאומר מתי רשימת החתימות מועברת לחברה.
<נתי שילה: זה דבר שצריך להיקבע והוא לא קבוע היום.
<נתי שילה: דבר שלישי הוא שינוי שנעשה פה ברגע האחרון" כתוב, מצד אחד, שהרשימה תגיע לחברה עד 4 שעות או במועד אחר מוקדם יותר שלא יעלה על 12 שעות לפני כינוס האסיפה כפי שיוחלט על-ידי רשות ניירות ערך.
<נתי שילה: וגם נמחק פה מקור הסמכות.
<נתי שילה: אני שואל את עצמי מה זה 4 שעות ומה זה 12 שעות ומתי יחליטו על זה.
<נתי שילה: כיוון שהורידו גם את מקור הסמכות, אז באיזו שיטה הרשות תחליט על השינוי הזה?
<נתי שילה: אני חושב שאנחנו צריכים לקבל על זה תשובות.
<רוני טלמור: לגבי הקיצור מ-72 ל-4 שעות, מדובר ביוזמה של הרשות שהקימה מערכת במימון ציבורי משמעותי במטרה לקצר את הזמן המת בין סוף היכולת להצביע לבין האסיפה ומצד שני לתת את הזמן הזה לבעלי מניות, שלפעמים דווקא ככל שאסיפה מתחממת, הדיון הציבורי עשוי להתחמם ויכול להיות שדווקא השעות האחרונות או הימים האחרונים לפני האסיפה הם הימים המשמעותיים לבעלי מניות להשתתף ולהצביע.
<רוני טלמור: יש בעצם שני סוגי טענות ששמענו לגבי הקיצור.
<רוני טלמור: הסוג הראשון אומר: לא נספיק להיערך, לעבד את הנתונים ולפרסם את תוצאות האסיפה במועד.
<רוני טלמור: יש חברות שיש להן אלפי, עשרות אלפי, בעלי מניות שירצו להצביע.
עדי קול: למה נקבעו 4 שעות?
עדי קול: איך הגעתם לזה?
<אמיר וסרמן: במקור הייתה כוונה שלא יהיו גם 4 שעות ואז הגיעה בקשה של החברות לקבל את הפלט מעט לפני.
<אמיר וסרמן: אגב, קבלת הפלט תהיה הרבה יותר נוחה מהמצב היום שבו מקבלים הרבה הצבעות מגורמים לא קשורים.
<אמיר וסרמן: אנחנו לא בטוחים שאפילו 4 השעות נחוצות אבל אמרנו שאם מזכירות החברה רוצה לקבל את הנתונים מעט לפני על מנת שיהיה ניתן להחליט כבר במהלך האסיפה מה הייתה ההכרעה – נוכל לתת 4 שעות.
עדי קול: אותה שאלה לגבי 12 שעות ו-4 שעות.
<רוני טלמור: בעקבות ההערות שקיבלנו ובגלל שאמנם אנחנו מאמינים ש-4 שעות, כמו שאמיר הסביר, מספיקות, אבל לא רצינו להיות בטוחים מדי בעצמנו, רצינו להותיר אפשרות שהזמן הזה יוארך עד 12 שעות.
<רוני טלמור: ביקשו שיוארך יותר מזה אבל אנחנו חושבים שזה לא נכון.
<רוני טלמור: כמו שאמיר אמר, 4 שעות כדי לקבל טבלת אקסל מעובדת לחלוטין מהמערכת וכדי לעשות את יתר הדברים שממילא החברה - - -
עדי קול: השאלה שהיא למה השארתם 12 שעות?
<אמיר וסרמן: בעיות טכנולוגיות.
<אמיר וסרמן: בכל זאת, עדיין לא ראינו את התגובה של - - -
<שמואל האוזר: - - - הכוונה היא 4 שעות.
<שמואל האוזר: צריך לזכור - - -
עדי קול: קיבלתי את התשובה ואני רוצה להמשיך.
<רוני טלמור: "תיקון תקנה 6 6 בתקנה 6 לתקנות העיקריות – (1) בתקנה בתקנת משנה (א), בסופה, יבוא "לגבי נושא מן הנושאים המנויים בתקנה 2(א) אשר על סדר יומה של אסיפה כללית"; (2) בתקנה בתקנת משנה (ג), במקום "עשרה ימים לאחר המועד הקובע" יבוא "עשרה ימים לפני מועד האסיפה" ובמקום הקטע החל במילים "לא יאוחר מחמישה ימים לאחר המועד האחרון" עד סופה יבוא "עד חמישה ימים לפני מועד האסיפה."; (3) בתקנת משנה (ה), במקום "לא יאוחר מחמישה ימים לאחר פרסומו באתר ההפצה" יבוא "לא יאוחר מתום יום העסקים שלאחר יום פרסומו באתר ההפצה"; (4) בתקנת משנה (ו), במקום "לא יאוחר מחמישה ימים לאחר קבלתו" יבוא "לא יאוחר מתום יום העסקים שלאחר קבלתו".
<ונגרקו רן: אני רוצה להעיר שלגבי (ד) כתבתם שאנחנו נשלח קישוריות לא יאוחר מתום יום עסקים לאחר יום פרסומו באתר ההפצה.
<ונגרקו רן: זה בתקנה 6(ה).
<רוני טלמור: תקנה 6 עוסקת בהודעות עמדה.
<ונגרקו רן: בסדר.
<ונגרקו רן: אבל אני רוצה להעיר שלפני יום קובע אנחנו לא יודעים מי האוכלוסייה הזכאית.
<ונגרקו רן: זאת אומרת שאם יהיו ניירות עמדה לפני יום קובע – אנחנו לא נוכל לשלוח אותם.
<ונגרקו רן: רק ביום קובע אנחנו ידעים מי האוכלוסייה הזכאית.
<רוני טלמור: איך זה היום לפי התקנות?
<רוני טלמור: זה משנה משהו?
<רוני טלמור: בסופו של דבר, אנחנו - - -
<ונגרקו רן: זה חדש.
עדי קול: לא הוספתם תקנה (ה)?
דוד רותם: שינו את הזמנים פה.
דוד רותם: זה קיים גם היום, השאלה אם היום זה צריך להיעשות תוך - - -
<רוני טלמור: רק שינו בין 5 ימים ליום אחד.
<רוני טלמור: לא שינו את היחס.
<ונגרקו רן: אם בפרק הזמן הזה עדיין לא הוחלט על יום קובע, אני לא יודע מי האוכלוסייה הזכאית.
<ונגרקו רן: רק ביום קובע יש לי את האוכלוסייה הזכאית להצבעה.
<ונגרקו רן: אם מתחילים לצאת ניירות עמדה לפני יום קובע, עדיין אין לי את האוכלוסייה הזכאית.
<ונגרקו רן: רק ביום קובע מוגדרת האוכלוסייה הזכאית.
<קריאה: וקודם לא הייתה הבעיה הזאת?
<רוני טלמור: המועד הקובע הוא מועד שיחסית סמוך למועד הזימון.
עדי קול: לא - - - מתי זה יום קובע?
עדי קול: אני לא יודעת.
עדי קול: מתי זה יום קובע?
<רוני טלמור: החוק והתקנות מגדירים את המועד.
<רוני טלמור: הרי בעלי המניות סוחרים, מוכרים כל הזמן מניות אז צריך איזשהו תאריך כי היה תאריך שבו סוגרים את הרשימה.
<רוני טלמור: כל חברה קובעת אותו כשיש 2 הגדרות לעניין הזה: אחת, הוא צריך להיות בין 28 ל-40.
<ונגרקו רן: בין 14 ל-28.
<רוני טלמור: לא - - -
<ונגרקו רן: תמיד קובע ליום אסיפה 14 עד 28.
עדי קול: את לא יכולה לתת לו יום - - - צודק.
<רוני טלמור: לא הבנתי.
עדי קול: אז כך – הוא צודק.
עדי קול: אם היום קובע שלו זה 28 שעות ונתת לו רק 24 אז יש - - -
<רוני טלמור: בין 28 ל-40 ימים לפני מועד כינוס האסיפה וגם זה צריך להיות לפחות יומיים אחרי שפורסמה הודעה ונמסרו ההודעות.
<רוני טלמור: זאת אומרת זה נמצא בלוחות הזמנים ממש בהתחלה.
<רוני טלמור: לא שמעתי עד היום על בעיה בנושא הזה.
<ונגרקו רן: אני מציף את זה כי לפני יום קובע, אני פשוט לא יודע מי האוכלוסייה, אז אולי כדאי - - -
עדי קול: למה אתם לא קובעים שזה יהיה בתנאי שזה יהיה אחרי יום קובע?
עדי קול: אפשר יהיה להבהיר את זה.
<אמיר וסרמן: המועד הקובע מאוד רחוק.
<אמיר וסרמן: זו סוגיה שיכולה להיות - - -
<ונגרקו רן: אם יצרתי ניירות עמדה לפני היום הקובע, אני פשוט עלול - - -
עדי קול: אנחנו נוסיף את ההערה הזאת.
<רוני טלמור: אני לא בטוחה שזה – צריך להוכיח בעלות כדי לשלוח הודעת עמדה?
<אמיר וסרמן: לא, לא צריך.
<רוני טלמור: אז למה זה קשור למועד הקובע?
<אמיר וסרמן: כי כאן זה מנוסח שצריך את - - -
<רוני טלמור: רוצים שזה יהיה בתוך הלו"ז של הדיון אבל הם לא צריכים - - -
<שמואל האוזר: אנחנו נתקן את זה.
עדי קול: רוני, הם מקבלים את זה.
<שמואל האוזר: אנחנו מקבלים.
<שמואל האוזר: תציעו - - -
<רוני טלמור: אני לא בטוחה שזה נכון.
<רוני טלמור: בשביל לפרסם הודעת עמדה זה לא משהו שאתה צריך להוכיח בעלות בשבילו.
<רוני טלמור: ניירות העמדה מפורסמים לכולם ולא רק למי שהיה בעל מניות במועד הקובע.
<רוני טלמור: זה נעשה דרך מערכת ההפצה ולא דרך שאלת הזכות להצביע באותו מועד.
<רוני טלמור: לכן אני לא בטוחה שהקישור הזה הוא קישור נכון עניינית.
<אמיר וסרמן: בואו נמשיך ואני אסתכל תוך כדי.
עדי קול: תבדקו את זה.
עדי קול: בבקשה, תמשיכי.
<רוני טלמור: "תיקון תקנה 7 7 בתקנה 7(א) לתקנות העיקריות – (1) בפסקה (3), המילים "ולא יותר מ-1,500 מילים בסך הכול" – יימחקו;".
<ונגרקו רן: גם פה יש לי הערה.
<ונגרקו רן: מי שרוצה לקבל את זה בדיוור, אנחנו שולחים את זה פשוט בדואר ואם הוא מסיר מגבלה של 1,500 מילים, נמצא את עצמנו שולחים ספרים.
<ונגרקו רן: למה הורידו - - -
<רוני טלמור: אין לי אלא לומר הלוואי.
<רוני טלמור: הלוואי שיהיו הודעות עמדה שיהיו לכם מורכב ונחזור ונצטרך לדון בעניין הזה.
<רוני טלמור: אנחנו לא רוצים שתהיה הגבלה עניינית על היכולת של בעלי מניות שרוצים להביע את עמדתם, לבטא את אמונתם כמו שצריך.
<רוני טלמור: אנחנו חושבים שמספיק שיש הגבלה של 500 מילים לכל נושא.
פסקה יבוא: "(8) נכלל בסדר היום נושא המחייב גילוי הזיקה או מאפיין אחר של בעל המניות כאמור בחלק השני של כתב ההצבעה לפי הטופס שבתוספת – פירוט אותו נושא והסימון הנדרש לגביו, וכן ציון כי בחלק השני של כתב ההצבעה מוקצה מקום לסימון קיומה או היעדרה של זיקה או מאפיין אחר של בעל המניות כאמור, וכן לתיאור שלהם, והבהרה שמי שלא סימן, או סימן "כן" ולא תיאר כאמור – לא תבוא הצבעתו במנין.
פסקה יבוא: "
ו- יבוא: "(9) ציון שלכתב ההצבעה יהיה תוקף לגבי בעל מניות לא רשום רק אם צורף לו אישור בעלות או אם נשלח לחברה אישור בעלות באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית; (9א) ציון שלכתב ההצבעה יהיה תוקף לגבי בעל מניות לפי סעיף 177(2) לחוק רק אם צורף לו צילום תעודת זהות, דרכון או תעודת התאגדות; (9ב) ציון מועד נעילת המערכת וכי יש להמציא את כתב ההצבעה לחברה עד מועד זה; (10) ציון כי בעל מניות לא רשום רשאי להצביע באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית ; "
אחרי פסקה  יבוא: "(17) ציון כי לאחר פרסום כתב ההצבעה יתכן שיהיו שינויים בסדר היום, לרבות הוספת נושא לסדר היום, עשויות להתפרסם הודעות עמדה, וניתן יהיה לעיין בסדר היום העדכני ובהודעות עמדה שהתפרסמו בדיווחי החברה שבאתר ההפצה;".
אחרי פסקה  יבוא: "(18) ציון המועד האחרון שבו החברה תמציא כתב הצבעה מתוקן בהתאם לאמור בסיפה של תקנה 4(ב), אם תתבקש הוספת נושא לסדר היום.
אחרי פסקה  יבוא: " תיקון תקנה 8 8.
אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 8(א) לתקנות העיקריות המילים "ולא יותר מ-1,500 מילים בסך הכל" - יימחקו.
אחרי פסקה  יבוא: תיקון תקנה 9 9.
אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 9 לתקנות העיקריות הקטע החל במילים "או לבטל את הצבעתו" עד סופה – יימחק.
אחרי פסקה  יבוא: תיקון תקנה 10 10.
אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 10(א) לתקנות העיקריות – (1) במקום "באמצעות האינטרנט" יבוא "באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית"; (2) הקטע החל במילים "ורשאי הוא לפנות לחבר הבורסה" עד סופה– יימחק; תיקון תקנה 11 11.
אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 11 לתקנות העיקריות – (1) בתקנה בתקנת משנה (א), במקום "ובאמצעות האינטרנט" יבוא "ובהצבעה אלקטרונית"; (2) בתקנה בתקנת משנה (ב), הסיפה החל במילים "היתה ההצבעה באמצעות האינטרנט" – תימחק; (3) בתקנה בתקנת משנה (ג), אחרי "ההצבעה בכתב" יבוא "וההצבעה האלקטרונית".
אחרי פסקה  יבוא: (4) בתקנה בתקנת משנה (ה), במקום "רישומי ההצבעה באמצעות האינטרנט" יבוא "נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית".
אחרי פסקה  יבוא: תיקון תקנה 13 13.
אחרי פסקה  יבוא: בתקנה 13 לתקנות העיקריות – (1) בכותרת השוליים, המילים "בעת פתיחת חשבון ניירות ערך" - יימחקו;
משנה יבוא: "(ג) חבר בורסה לא יימנע משליחת המידע לפי תקנה 4(ג) לבעל מניות לא רשום ולמערכת אלא אם כן קיבל מבעל המניה הודעה לפי תקנת משנה (ד)." . (ד) בעל מניות לא רשום רשאי, בכל עת, להודיע בכתב לחבר הבורסה שבאמצעותו הוא מחזיק במניות כי הוא אינו מעוניין להיכלל ברשימת הזכאים להצביע במערכת; עשה כן, לא יעביר חבר הבורסה מידע לגביו בהתאם לתקנות אלה, כל עוד לא קיבל הודעה אחרת ממנו; הוראות בעל מניות כאמור יינתנו לגבי חשבון ניירות הערך ולא לגבי ניירות ערך מסוימים המוחזקים בחשבון.
משנה יבוא: ".".
וינדזברג: אני לא כל-כך מבין.
וינדזברג: דיברנו שבעל מניות יכול לשנות את זה עד שעה 12.
וינדזברג: אני לא בין את הקישור בין (ג) לבין מה שנאמר קודם: "חבר בורסה לא יימנע משליחת המידע לפי תקנה 4(ג) לבעל מניות לא רשום ולמערכת אלא אם כן קיבל מבעל המניה הודעה לפי תקנת משנה (ד).
וינדזברג: " – זה הסיפור של שעה 12:00 שיכול לשנות לי את - - -
<רוני טלמור: הכוונה בתקנה 4(ג) הייתה לייצר לכם הגנה כדי שתוכלו לדעת שמנקודה מסוימת ואילך אפשר לתת לעיבוד הנתונים במערכת להיעשות בלי שצריך כל רגע להתערב.
<רוני טלמור: ההוראה פה - - -
<ונגרקו רן: אנחנו כחברי בורסה שצריכים לעבוד על זה רוצים לדעת למי אנחנו שולחים את כל התכתובות.
<ונגרקו רן: הנוסח לא ברור לנו.
<ונגרקו רן: אם אפשר יהיה לבוא ולהגיד, אחר כך - - -
<רוני טלמור: בסדר, ניצן - - -
<ונגרקו רן: לפחות אם הנוסח לא ברור אז שהפרוטוקול יהיה ברור.
<רוני טלמור: קודם כל, תקנה 13 נועדה להגדיר את - - -
<ונגרקו רן: אני מדבר על 4.
<רוני טלמור: תקנה 13 נועדה להעביר את נושא ה- Opt-outשדיברנו עליו.
<רוני טלמור: הסברתי קודם את ההבדל בין Opt-in לבין Opt-out, שאנחנו בחרנו במנגנון של Opt-in וקיבלנו על זה גיבוי גם מאנשי הגנת הפרטיות ומרמו"ט.
<רוני טלמור: התקנות הנוספות פה, 13(ג) ו-(ד), נועדו להבהיר שזה המנגנון.
<רוני טלמור: עוד הוספנו, כדי לסייע לכם, שהוראה של בעל מניות לא תהיה פר הצבעה או פר נייר ערך מסוים אלא לחשבון ניירות ערך.
<רוני טלמור: אתה יכול להחליט אם אתה רוצה באופן כללי לקבל הודעות או לא רוצה לקבל באופן כללי.
<רוני טלמור: אולי חבר הבורסה יסכים, אבל באופן כללי הרעיון הוא שלא תגיד: פה כן ופה לא, זה כן וזה לא.
<רוני טלמור: אלא כדי להקל על התפעול של העניינים.
<רוני טלמור: אנחנו חשבנו שהדברים ברורים ושתקנה 4(ג) גם מבהירה את המועד האחרון שמסתכל פר אסיפה ספציפית.
<רוני טלמור: זאת אומרת שתקנה 4 מסתכלת על אסיפה ספציפית - - -
<רוני טלמור: כדי למנוע אי בהירות אני אשמח, בסיוע של ניצן, להוסיף פה איזושהי הבהרה שאומרת שבעצם "עשה כן, לא יעביר חבר הבורסה מידע לגביו בהתאם לתקנות אלה", יהיה לגבי אספות שמועד ההודעה לגביהן, לפי תקנה 4(ג)(1) סיפה, חל לאחר קבלת ההודעה.
דוד רותם: זה לא יכול להיות בכל עת כי אתם לא מאפשרים לי בכל עת להודיע.
<רוני טלמור: אנחנו נעשה את התיאום הזה שיהיה ברור.
<רוני טלמור: שהוא לא יגיד: שלחתי ב-12:30 ובגלל תקנה 13 אני זכאי.
<רוני טלמור: הנקודה הזאת ברורה .
<ונגרקו רן: אני כנראה לא מסביר את עצמי מספיק טוב.
<ונגרקו רן: אני אנסה עוד פעם.
<ונגרקו רן: השאלה היא - - -
<רוני טלמור: חשבתי - - -
<ונגרקו רן: כתבתי לכם את זה בסעיף 4 במכתב שלי.
<רוני טלמור: קראנו אותו וחשבנו שנתנו מענה.
<ונגרקו רן: אז אני אשאל עוד פעם.
<ונגרקו רן: אני לא שואל מתי הוא רשאי לבטל.
<ונגרקו רן: אני שואל: למי אני צריך לשלוח?
<ונגרקו רן: למי מהלקוחות שלי אני צריך לשלוח את מה שאתם רוצים שאני אשלח, את הקישוריות?
<רוני טלמור: זה כתוב ב-4.
<אורן רוזנברג: זה מי שיש לו חשבון מקוון אצלך.
<ונגרקו רן: זה מה שביקשתי לכתוב, זה מה שביקשתי לכתוב.
<רוני טלמור: הבעיה היא שיש חברי בורסה שהם לא בנקים - - -
<אורן רוזנברג: - - - זה מתחלק לשניים - - -
<ונגרקו רן: אני ביקשתי מהוועדה - - -
עדי קול: רגע, רגע.
עדי קול: את רשות הדיבור מבקשים ממני.
עדי קול: רן, אתה אמרת את דבריך ומה שביקשת.
עדי קול: אורן, אתה רוצה להגיב?
<ניצן רוזנברג: למה זה בעינך לא מתייחס - - -
<ונגרקו רן: אני אומר שאם את רוצה להגיד פיל – תגידי פיל.
<ניצן רוזנברג: אבל אם אומרים לך "באמצעים אלקטרוניים או באופן מקוון" - -
<ונגרקו רן: אני מתכתב עם לקוחות שלי - - -
<ניצן רוזנברג: - - מה ההבדל?
<ניצן רוזנברג: למה זה בעיניך לא אותו דבר?
<ונגרקו רן: אין לי בעיה.
<ונגרקו רן: אחרי שאמרו את זה לפרוטוקול, אני יותר רגוע.
<ונגרקו רן: אני רוצה לדעת למי מהלקוחות שלי, מהמיליונים של הלקוחות, אני שולח.
עדי קול: בסדר גמור, נאמר לפרוטוקול.
<ונגרקו רן: אז אני אומר שזה לא נכון.
<ונגרקו רן: זה לא ניסוח נכון.
<ונגרקו רן: אני מתקשר עם לקוחות שלי באמצעים אלקטרוניים מגוונים מאוד וזאת לא הכוונה שלהם.
<ונגרקו רן: הכוונה שלהם היא לא כל לקוח שאני מתכתב אתו באפליקציה, אני אשלח לו את ההודעות האלו.
<ונגרקו רן: הוא לא רוצה את ההודעות האלה.
<ונגרקו רן: אני יוצא מנקודת הנחה שמי שכן רוצה את ההודעות האלה זה מי שמחזיק אצלי חשבון מקוון של ניירות ערך.
<ונגרקו רן: דרך אגב, חברי בורסה אחרים, שאינם בנקים, גם הם מחזיקים חשבונות בהקשר הזה.
<ונגרקו רן: לכן, הנוסח שהצעתי לוועדה הנכבדה מדבר שבמקום לכתוב: "ואשר מקבלים מחבר הבורסה הודעות באמצעים אלקטרוניים", הצעתי נוסח פשוט: והם בעלי הרשאה לביצוע פעולות או לקבלת מידע באמצעות אתר האינטרנט של חבר הבורסה.
<ונגרקו רן: אז הנה, בבקשה.
<ונגרקו רן: אתם רואים?
<ונגרקו רן: אנחנו צריכים לתפעל את מה שאתם רוצים אבל אנחנו לא יודעים על מה אתם מדברים.
<אורן רוזנברג: זה יובהר בכללים, בכל מקרה, בצורה מדויקת מאוד.
עדי קול: השאלה אם יש דרך להבהיר את זה?
עדי קול: אם המבצעים לא מבינים, האם יש דרך להבהיר את זה בנוסח בצורה יותר ברורה להם?
<רוני טלמור: החשש הניסוחי שלנו הוא שהבנקים כפופים לרגולציה מאוד מחמירה לגבי התקשורת האינטרנטית שלהם עם הלקוחות על-ידי הפיקוח על הבנקים.
<רוני טלמור: לעומת זאת, חברי בורסה שהם לא בנקים לא כפופים לרגולציה הזאת ולכן התקשורת שלהם עם הלקוחות היא יותר קלה או פחות מוגנת אולי.
<רוני טלמור: אנחנו לא רוצים לצמצם את הנגישות של חברי בורסה שהם לא בנקים בגלל שהנוסח ידבר רק עליהם.
<רוני טלמור: הם ממילא מוגנים על-ידי מה שמותר להם ומה שאסור להם לעשות תחת הרגולציה של פיקוח על הבנקים ולכן אני לא מבינה עד הסוף ממה אתה חושש.
<ונגרקו רן: אז תגידי לי מה את אומרת.
<ונגרקו רן: אם את אומרת שנוהל בנקאי תקין של המפקח על הבנקים גובר על התקנות שמאושרות על-ידי ועדת חוקה, אז תגידי לי את זה.
<ונגרקו רן: אני חושב שזה גובר.
<רוני טלמור: יש להם אותו מעמד - - -
וינדזברג: מפסידים את הלקוח אחר כך.
<ונגרקו רן: לכן אנחנו - - -
עדי קול: אורן רוצה להשיב לך.
<אורן רוזנברג: הבעיה שהדברים מאוד משתנים.
<אורן רוזנברג: אנחנו לא רוצים לקבע משהו בתקנות שאולי לא נכון לגבי כל אחד.
<אורן רוזנברג: יכול להיות שאולי יש פעמים - - -
<ונגרקו רן: אבל הוא כן נכון.
<ונגרקו רן: דיברתי עם החשב אם הוא נכון.
<ונגרקו רן: דיברתי עם החשב אם עובדים בצורה - - -
<אורן רוזנברג: - - - אחרים - - -
<ונגרקו רן: יש להם חיים קלים יותר כי אין להם את המפקח על הבנקים על הראש, זה נכון.
<ונגרקו רן: אבל הם עובדים כמונו.
<אורן רוזנברג: אנחנו לא רוצים לעשות משהו שיסתור משהו של המפקח על הבנקים.
<אורן רוזנברג: אנחנו גם לא רוצים להגיד לכם איך – בסופו של דבר, מה שאנחנו מתכוונים אליו, זו השורה שמעניינת אותך, אתה צריך להעביר את המידע למי שיש לו חשבון מקוון אצלך, מערכת מאובטחת, לפי כל הכללים של המפקח על הבנקים.
<אורן רוזנברג: זה מה שכיוונו אליו.
<ונגרקו רן: אז את מבין מה קורה?
<ונגרקו רן: יש לי חקיקה - - -
עדי קול: קודם כל, נאמרו לפרוטוקול הדברים שרצית.
עדי קול: זה חשוב - - -
<אורן רוזנברג: אנחנו נוכל להעביר את זה בצורה יותר מפורטת בכללים - - -
<ניצן רוזנברג: אפשר פשוט לכתוב שיש הודעות באמצעים אלקטרוניים לגבי חבר בורסה שהוא בנק, ואז את המשך הדברים, באמצעות מערכות התקשורת המקושרות?
עדי קול: - - - מציעה להוסיף "לגבי חבר בורסה שהוא בנק", את ההצעה שלניצן.
<אמיר וסרמן: זה נכון להיום.
<אמיר וסרמן: העניין שזה יכול להשתנות בעתיד, חברים שהם בנקים, חברים שאינם בנקים.
<אמיר וסרמן: אני חושב שבעיקרון אנחנו מסכימים אתך, למעט – את זה חשוב לי להדגיש – שהכוונה שלנו היא שההודעות האלה לא יהיו רק ללקוחות מתוחכמים, מוסדיים וכולי אלא לציבור הרחב.
<אמיר וסרמן: אני חושב שבכללים אנחנו נצטרך להסביר שהכוונה כאן היא לחשבון מקוון אבל לא יהיה נוכן לקבע את זה באמירות מה ספציפית לחבר בורסה שהוא בנק ומה לחבר בורסה שאינו בנק.
עדי קול: הבהרות יינתנו מחוץ לפרוטוקול בנוהל, אם אפשר, ואנחנו נשאיר את הנוסח ככה.
עדי קול: נאמרו לפרוטוקול הדברים שביקשת.
עדי קול: אני רוצה להמשיך.
<ונגרקו רן: ברור לנו מאליו שכל מי שמחובר אלינו ישירות, כמו בדוגמה של FMR ודומיו, שהם בתוך המערכת הזאת.
<ונגרקו רן: זה ברור.
<ונגרקו רן: אלו השחקנים שלדעתנו הכי גדולים.
<ונגרקו רן: אין להם חשבון מקוון.
<ונגרקו רן: כך קראנו את זה: "באמצעות מערכות התקשורת המקושרות למחשב חבר הבורסה".
<יעל תנחומא: יש מנגנון נוסף שמיועד למוסדיים או חברים אחרים שיש להם הרבה חשבונות, שבו הם יוכלו על ידי תעודת זהות אלקטרונית להתחבר למערכת ולא יצטרכו קוד גישה, כך שהם בלאו הכי לא ישחקו במשחק - - - נתנו לו כרגע פתרון.
<יעל תנחומא: כל זמן שאין לו כרטיס חכם ותעודה אלקטרונית עדיין יש לה איזושהי עלות, לכן הם בכלל לא יצטרכו את הערוץ הזה של הקוד וכל הדבר הזה כי הם ילכו ישר עם כרטיס חכם.
<ונגרקו רן: אז מי שיש לו חשבון מקוון הוא בפנים?
<רוני טלמור: נכון.
וינדזברג: ומי שלא – הוא בחוץ.
וינדזברג: רק שנבין את זה.
וינדזברג: גם צריך לפתח מערכת.
עדי קול: אנחנו משאירים את הנוסח הזה.
עדי קול: אני מצעיה שאת הדיאלוג הזה תקיימו ביניכם ותבהירו את זה לצורך הנוהל כדי שאנשים יפעילו ותקנות יוכלו לעשות את זה.
עדי קול: סיימנו את הקובץ הזה.
את התוספת: "תיקון התוספת 13.
את התוספת: בתוספת לתקנות העיקריות –
שורות אלה יימחקו: (א) "בחברות המאפשרות להצביע באמצעות האינטרנט בהתאם לתקנה 5(ג) לתקנות אתר האינטרנט שניתן להצביע באמצעותו"; (ב) "בחברות המאפשרות להצביע באמצעות האינטרנט בהתאם לתקנה 5(2) לתקנות קוד הזיהוי קוד הבקרה הפרט המזהה הנוסף שיש לציין בעת ההצבעה";
במקום הטבלה יבוא: את רוצה שאני אקריא את הטבלה או לא?
<ניצן רוזנברג: לא צריך להקריא את הטבלה, אני רק מבקשת שתסבירו.
<ניצן רוזנברג: יש כאן מידע חדש שמבקשים מבעלי מניות לקבל, אם אפשר להסביר.
<נתי שילה: אני רוצה לשאול מה קורה אם החברה מקבלת ברשימת ההצבעה הודעה של בעל מניות שאין לו עניין אישי בנושא והחברה יודעת שיש לו עניי אישי ומה שהוא כתב לא נכון?
<נתי שילה: מה החברה צריכה לעשות?
<אמיר וסרמן: אתה מעלה כאן סוגיה של הדין המהותי.
<נתי שילה: אני צריך להיכנס - - -
<אמיר וסרמן: החובה להודיע על עניין אישי מוטלת בראש ובראשונה על בעל המניות, זה קבוע בסעיף 276.
<אמיר וסרמן: העמדה שלנו היא שהחברה לא יכולה לעצום עיניה כשהיא יודעת שזה לא נכון ולעיתים היא גם צריכה לנקוט באמצעים סבירים, למשל, אם ידוע לה – היו לנו מקרים כאלה – על בעלי מניות שיש להם קשרים עסקיים עם החברה והם סיווגו את עצמם כמי שאינם בעלי עניין אישי.
<אמיר וסרמן: היא צריכה לתקן את זה ולא לקבל את ההצבעה.
<אמיר וסרמן: זו סוגיה של הדין המהותי.
<אמיר וסרמן: אנחנו כאן עוסקים בטכניקה, שהיא חשובה, אבל היא לא משנה את הדין המהותי.
<נתי שילה: כן, אבל זה חלק מהעניין כשאתה מקבל את זה 4 שעות לפני האסיפה – קשה להתמודד עם זה.
עדי קול: אתה חוזר לנקודה הקודמת שכבר הכרענו לגביה.
עדי קול: אני רוצה להתקדם.
עדי קול: אנחנו לא מקריאים את הטבלה.
עדי קול: תסבירי את הדרישות החדשות שבטבלה.
<רוני טלמור: אני אגיד בקצרה ואתן לאמיר להשלים את הדברים כי התיקונים בטבלה באים לתת מענה לדרישות שרשות ניירות ערך דורשת מהחברות כשהן מדווחות על תוצאות ההצבעה באסיפה הכללית.
<רוני טלמור: מעבר לכך, עשינו כמה התאמות שנובעות מהתיקונים האחרונים, בפרט תיקון 20 לחוק החברות, שבהם הוספו הצבעות נוספות ברוב מהמיעוט, שלא היו קיימות קודם, ולכן צריך את הזיהוי של מי נמצא ברוב ומי נמצא במיעוט כדי שהחברה תוכל לדעת אם ההחלטה עברה או לא.
<אמיר וסרמן: בחוק החברות יש סוגי הצבעות שבהן נדרש רוב מיוחד.
<אמיר וסרמן: מדובר בהצבעות שבדרך כלל לבעל השליטה או לנושא המשרה יש עניין אישי ולכן רוצים שהחלטה תתקבל גם בהכרעת המיעוט.
<אמיר וסרמן: מדובר, למשל, בעסקאות עם בעלי עניין, עסקאות על מיזוג.
<אמיר וסרמן: קיימת גם מדיניות תגמול.
<אמיר וסרמן: הספציפיקציה כאן מדברת על כך שבעל המניות יצטרך לזהות אם הוא בעל עניין אישי.
<אמיר וסרמן: התיקונים כאן הם יחסית טכניים.
<אמיר וסרמן: הם נועדו להתאים לתיקונים האחרונים שהיו בחוק החברות, ביחוד תיקון 20.
עדי קול: חבר הכנסת רותם, נצביע בנפרד או נצביע על הקובץ הזה?
דוד רותם: תצביעי.
עדי קול: סיימנו להקריא ואנחנו עוברים להצבעה.
עדי קול: מי בעד קובץ התקנות?
<ניצן רוזנברג: רק לקרוא את הוראת תחילה.
<רוני טלמור: "תחילה 14.