GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אבי ליכט: חברת הכנסת סטרוק, אנחנו אומרים בצורה הכי ברורה בעולם, אנחנו רוצים כמו מרשם מוגבל באמצעים, כמו בבנק ישראל, אנחנו רוצים שהמאגר יהיה נגיש.
<אבי ליכט: נקודת המוצא שמי שנכנס לשם, יש לנו רצון שכמה שיותר אנשים שהפעילות שלו רלוונטית לגביהם ידעו שהאיש הזה חייב כסף, יש לו כסף והוא משתמט.
<אבי ליכט: כן, זה מה שאנחנו רוצים לעשות.
<אבי ליכט: על זה אפשר להתווכח.
<אבי ליכט: ביקשתם שורה ארוכה של דברים, הסכמנו ל-90%.
<אבי ליכט: גם בשיטה הזאת שמנהלים אתנו איזה משא-ומתן, אנחנו מסכימים, ואז זה רק בנצ'מרק לעוד דרישות, זה נראה לי גם במערכת ההתנהלות מולנו התנהלות בעייתית, כי מה אתן רוצות שנעשה עכשיו?
<אבי ליכט: ישבנו, דיברתי עם שלושתכן, אמרו לי שגם את, חברת הכנסת סטרוק, תתקשרי אלי, בסוף לא התקשרת.
עדי קול: הוא חיכה.
עדי קול: הוא ישב וחיכה.
<אבי ליכט: חיכיתי לרשימת דרישות, עשינו עליהן דיונים.
<אבי ליכט: אני חושב שבסוף הגענו למצב שאתן מקבלות את רוב מה שביקשתן, ובעיני לא נכון עכשיו להתחיל לעשות משהו שיכול פשוט לעקר את התכלית.
<אליסה דברה: אולי כדאי לבטל את המאגר הזה בכלל וזה יקל עליכם - - -
דוד רותם: לא נבטל שום דבר.
אורית סטרוק: הוא לא ממש מעקר.
אורית סטרוק: אבי, הוא יכול לשמור לך את הדיווח הזה לסיבוב הבא.
אורית סטרוק: כל מה שאתה עושה, אתה מכניס - - -
<אבי ליכט: אני לא רוצה להגיד.
אורית סטרוק: מחר תגיד שהאגרה היא שני שקלים.
<אבי ליכט: נבוא אליכם ותגידו: לא, זה נמוך מדי.
<אבי ליכט: אנחנו לא רוצים.
<אבי ליכט: אנחנו שומרים לעצמנו את האפשרות.
<אבי ליכט: יכול להיות שנעשה את זה, נראה גם כמה עולה המאגר, ואז נחליט.
<אבי ליכט: בשלב זה אנחנו לא רוצים לתת אגרה.
<דב אבן אור: סליחה, מר ליכט, הדיון - - -
דוד רותם: אתה לא קיבלת רשות דיבור, אז אתה לא מדבר.
<דב אבן אור: הערה.
דוד רותם: אתה גם לא צועק ולא קופץ.
<שירן ברזילי-גלוטר: אפשר להמשיך לקרוא?
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 66ז – מחיקת חייב.
<דני וקס: כבוד היושב-ראש, לפני שעוברים לסעיף הבא.
דוד רותם: אתה רוצה להרים את היד לבקש רשות דיבור?
<דני וקס: כן, ביקשתי.
<אבי ליכט: יושב-ראש הוועדה, אולי נוכל לפחות לגמור לקרוא את המרשם ואז נשמע את ההערות?
<שירן ברזילי-גלוטר: "(א) רישום פרטיו של החייב במרשם החייבים המשתמטים יימחק משפרע את חובו.
<שירן ברזילי-גלוטר: (ב) רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או לבקשת חייב, להורות על מחיקת רישום פרטיו של חייב ממרשם החייבים המשתמטים, ורשאי הוא להתנות את המחיקה כאמור במתן ערובה להנחת דעתו, אם מצא שהדבר מוצדק בנסיבות העניין.
<שירן ברזילי-גלוטר: (ג) רשם ההוצאה לפועל יורה על מחיקת רישום פרטיו של חייב ממרשם החייבים המשתמטים, אם נוכח כי החייב מקיים אחר הוראות של צו תשלומים או אחר הוראות הסכם בינו לבין הזוכה לעניין פירעון החוב; נמחקו מהמרשם פרטי רישומו של חייב כאמור בסעיף קטן זה, רשאי רשם ההוצאה לפועל, מיוזמתו או לבקשת זוכה, לצוות כי החייב יירשם שוב במרשם החייבים המשתמטים, אם נוכח כי החייב הפסיק לקיים את הוראות צו התשלומים או ההסכם האמור (בסעיף זה- רישום חוזר); על רישום חוזר לפי סעיף קטן זה לא יחולו הוראות סעיפים 66ה(א)(3)(ב)(2) ו-66ה(ב) לעניין משלוח הזמנה לדיון ומשלוח התראה, ואולם תישלח לחייב הודעה על רישומו החוזר במרשם החייבים המשתמטים, לפי סעיף 66ו(ה).
<שירן ברזילי-גלוטר: " אנחנו ממשיכים בתיקונים שמגיעים אחרי המרשם.
<שירן ברזילי-גלוטר: תיקון סעיף 7(ג).
דוד רותם: אנחנו ממשיכים מחר.
<אבי ליכט: צריך לגמור את זה בגלל הוראת השעה.
דוד רותם: זה מחר ייגמר.
עדי קול: מתי ההוראה?
<אבי ליכט: 15 במאי.
אלעזר שטרן: יום חמישי.
<אבי ליכט: דודו, את המרשם סיימנו מבחינתך?
<אבי ליכט: מה שקראנו עד עכשיו סיימנו?
<אבי ליכט: אני רוצה לדעת גם מבחינת ההתנהלות שלנו.
קארין אלהרר: רק הסכום.
<אבי ליכט: רק הסכום.
מרב מיכאלי: נכנס העניין של הזמנים?
<אבי ליכט: כמו שאמרנו, אנחנו מתחייבים לעשות 24 שעות להחלטת רשם, מרגע שמבקשים, ועוד 24 שעות מרגע שהרשם החליט עד המחיקה.
מרב מיכאלי: תשלום חוב צריך עדיין - - -
<ענת הר אבן: זה בנוהל.
<אבי ליכט: או בנוהל או בתקנות.
מרב מיכאלי: למה שזה לא יהיה בחקיקה?
<ענת הר אבן: יש לנו נוהל להמון דברים דחופים, כשמישהו צריך ביטול עיכוב יציאה מעכשיו לעכשיו, כשמישהו צריך ביטול פינוי מעכשיו לעכשיו.
<ענת הר אבן: הדברים האלה מטופלים טוב ובנוהל והגמישות בנהלים היא גם הרבה יותר גבוהה.
<ענת הר אבן: אנחנו מתחייבים שבנוהל שלנו העניין הזה ייכנס בלוחות-הזמנים שאבי אמר.
<ענת הר אבן: למה לעניין הזה לתת חשיבות מאוד-מאוד מיוחדת בחוק לעומת דברים שיכולים להיות דרסטיים לחייב במובנים אחרים?
<ענת הר אבן: ביטול עיקולים בנוהל כתוב שאנחנו נותנים בתוך 24 שעות.
<ענת הר אבן: זה נראה לא ראוי ולא נכון.
<ענת הר אבן: אנחנו מתחייבים שזה יהיה בנוהל.
מרב מיכאלי: בסדר, קיבלנו.
מרב מיכאלי: כשכתוב שאם הוא שילם את החוב הוא יימחק מהמרשם, הוא צריך לבקש?
מרב מיכאלי: לא כתוב כאן.
מרב מיכאלי: כתוב שהוא יימחק מהמרשם אם הוא שילם את החוב, אם הרשם החליט אחרת, בכל מקרה כמובן, ואם הוא עמד בתשלומים.
מרב מיכאלי: השאלה אם הוא צריך להגיש בקשה.
מרב מיכאלי: כרגע לא כתוב שהוא צריך להגיש בקשה.
<ענת הר אבן: אם הוא שילם את החוב, הוא לא צריך להגיש.
מרב מיכאלי: שילם את החוב, זה יימחק בתוך 24 שעות גם בלי שהגיש בקשה?
מרב מיכאלי: עומד בהסדר התשלומים, צריך להגיש בקשה?
<ענת הר אבן: בדרך כלל בהסדר בין החייב לזוכה, הזוכה מגיש בקשה לביטול הליכים באותו יום.
<קריאה: אם זה צו תשלומים, הוא לא - - -
<ענת הר אבן: זה צריך להיות שיקול דעת רשם, אני לא יודעת אם אחרי התשלום הראשון, אחרי התשלום השני.
<ענת הר אבן: הוא צריך ליזום בקשה לרשם, והרשם לפי שיקול דעתו יחליט אם להוציא או לא להוציא.
מרב מיכאלי: נדמה לי שבסעיף הזה כדאי להוסיף שהוא צריך להגיש בקשה, כי אחרת יש פה אי-בהירות.
<אבי ליכט: אין בעיה עם זה.
מרב מיכאלי: הסכום.
<אבי ליכט: נשאר רק הסכום.
מרב מיכאלי: 10,000 שקלים, משום שהצעתו של אורי מקלב לא מתקבלת לצערנו.
<אבי ליכט: נשאר הסכום.
<אבי ליכט: נחשוב ונחזור אליכם מחר עם תשובה.
מרב מיכאלי: נסגור מחר ונצביע וזה יהיה אור לגויות.
קארין אלהרר: יכולנו לסגור היום, זה רק ה-10,000 שקלים.
מרב מיכאלי: לא רוצות לסגור עכשיו?
מרב מיכאלי: נסגור עכשיו, דוד.
מרב מיכאלי: נגמור עכשיו.
מרב מיכאלי: נצביע ונלך הביתה.
קארין אלהרר: 10,000 שקלים – סיימנו.
<אבי ליכט: יש לנו עוד הגבלות לקרוא, לא רק זה.
<דני וקס: לפני סעיף 66ו, לפני שמסיימים, אני רוצה להעיר עוד דבר.
<דני וקס: עו"ד ליכט אמר בצדק שיש דברים שמקומם בתקנות ולא עכשיו, ובקשר לזה אני רוצה להעיר, מדובר כאן על מסירת המידע דרך האינטרנט, ואני מבקש לשנות את זה, לא בדרך האינטרנט, אלא בתקשורת בין מחשבים או בדרך אחרת.
<דני וקס: גם לגבי חייבים מוגבלים באמצעים בסעיף 69 לא מוזכרת הדרך.
<דני וקס: הדרך צריכה להיות מוזכרת בתקנות ועל זה אנחנו צריכים לדון יותר מאוחר.
<דני וקס: הסיבה היא שיש מוסדות ויש אנשים שלא יכולים דרך האינטרנט לקבל את המידע.
<דני וקס: לדוגמה, לגבי בנקים, קיימת הוראת נוהל תקין, 357, סעיף 14, של בנק ישראל, שלא מאפשרת לכל סניף לפנות דרך האינטרנט, אלא בדרכים מוגבלות.
<דני וקס: אם אני רוצה לפתוח חשבון ואם אני רוצה לקבוע סיכון אשראי, אינני יכול לעשות זאת דרך האינטרנט.
<דני וקס: לכן מה שאני מבקש שיהיה כתוב:
<דני וקס: בתקשורת בין מחשבים או בדרך אחרת, כפי ששר המשפטים יקבע בתקנות שיובאו גם לוועדה הזאת.
דוד רותם: כששר המשפטים יקבע תקנות, נראה מה לעשות.
<דני וקס: כרגע כתוב פה אינטרנט בלבד, לכן צריך לתקן את זה.
קארין אלהרר: זה סוג של אינטרנט.
מרב מיכאלי: עוד דבר.
מרב מיכאלי: אני מבקשת שיירשם לפרוטוקול ההסכמה שהיתה לנו עם מר מדיוני לגבי העובדה שהתשובה לשאילתה במרשם תתקבל באי-מייל ביום למחרת ולא מייד.
<דוד מדיוני: זו התחייבות שלנו לפרוטוקול, לא להליך החקיקה.
מרב מיכאלי: התחייבות שלכם לפרוטוקול.
<יעל רבסקי קסטן: אם הוא משלם צו תשלומים למה לחייב שהוא יגיש בקשה נפרדת שיוסר הרישום ושזה לא יהיה פשוט אוטומטית עם התחלת תשלום בצו תשלומים?
<דוד מדיוני: תלוי מה הרשם החליט.
<יעל רבסקי קסטן: ממילא כתוב פה שלאחר תשלום בצו תשלומים - - -
<ענת הר אבן: מתי?
<ענת הר אבן: בתשלום הראשון, השני, השלישי?
<יעל רבסקי קסטן: בכל מקרה כתוב פה שמי שמשלם צו תשלומים זה יוסר.
<דוד מדיוני: מה שהרשם החליט בהחלטה, כמו בהגבלה.
<אבי ליכט: לאחר התייעצות אנחנו מסכימים ל-10,000 שקל.
<שירן ברזילי-גלוטר: עצרנו בחלק של המרשם אתמול.
<שירן ברזילי-גלוטר: במה שאלעזר פרסם היום זה בעמ' 3.
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו רוצים לתקן את סעיף 7ג.
<שירן ברזילי-גלוטר: "בסעיף 7ג לחוק העיקרי, אחרי "פרק ו'1" יבוא "רישום במרשם חייבים משתמטים לפי הוראות פרק ו'2".
<שירן ברזילי-גלוטר: אני אסביר בקצרה.
אברהם מיכאלי: דודו, אתה פיטרת את היועצים המשפטיים?
דוד רותם: לא, הם יגיעו תיכף.
דוד רותם: הם מאחרים, מה אני אעשה?
דוד רותם: אני רוצה אבל להתחיל.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 7ג מדבר למעשה על חזקה לגבי יכולת החייב.
<שירן ברזילי-גלוטר: החייב צריך להוכיח את מידת היכולת שלו לפרוע את החוב ולהציג את המידע.
<שירן ברזילי-גלוטר: אם הוא לא מרים את הנטל רואים אותו כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובות לצורך הליכים מסוימים.
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו רוצים פשוט להכניס שגם לצורך רישום במרשם.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה עכשיו את תיקון סעיף 66ד רבתי (ה).
דוד רותם: אני רואה שתיקנו את זה ל-10,000 שקל.
<שירן ברזילי-גלוטר: כן.
<דוד מדיוני: כן, אתמול הודענו.
<שירן ברזילי-גלוטר: תיקון סעיף 66ד רבתי (ה) קטן עוסק בביטול הגבלה.
<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הוא אומר שרשם ההוצאה לפועל רשאי להורות על ביטול הגבלה אם הוא נוכח שהחייב מקיים את צו התשלום או הוראות בינו לבין הזוכה.
<שירן ברזילי-גלוטר: מה שהיה כתוב עד עכשיו הוא שההסכם הזה בין הזוכה לבין החייב צריך להיות מאושר על-ידי רשם ההוצאה לפועל.
<שירן ברזילי-גלוטר: אותו סעיף גם היה לנו במרשם החייבים וויתרנו על אישור הרשם לצורך העניין.
<שירן ברזילי-גלוטר: מבחינתנו, זה מספיק שהזוכה והחייב מסכימים.
<שירן ברזילי-גלוטר: לכן, גם בהגבלות אנחנו מבקשים לעשות אותו תיקון.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה תיקון סעיף 66ד: "בסעיף 66(ד)(ג) המילים "שאישר רשם ההוצאה לפועל" – יימחקו".
<שירן ברזילי-גלוטר: " אני עוברת לתיקון סעיף 80 שעוסק בערעור לבית-המשפט.
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מקבלים פה את ההצעה של הייעוץ המשפטי של הוועדה.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה אותו וזה בעמ' 10: "בסעיף 80 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב), במקום 69יב(א), 70(א) ו-74(א), יבוא "66ה(א)... " – שזה למעשה ההחלטה על הכניסה למרשם – "...66ז(ג) - זה ההכנסה אחרי המחיקה – "...
<שירן ברזילי-גלוטר: 66יב(א) ו-74(א); בסעיף קטן (ב1) במקום..." - כתוב פה "במקום" פעמיים - "... 69יב(א), 70(א) ו-74(א)" יבוא "69יב(א) ו-74(א)".
<שירן ברזילי-גלוטר: זה אומר למעשה שלהחלטות כניסה למרשם יש ערעור זכות.
<שירי לנג: רק לעניין הזה - מבלי לנקוט בעמדה האם הערעור צריך להיות ברשות או בזכות, אנחנו מותירים את זה לגמרי לשיקול דעתכם, אנחנו רק מבקשים להעיר שלהחלטה בהקשר הזה עשויה להיות השלכה על בתי המשפט בהיבט התקציבי ומכיוון שמספר החייבים שהולך להיות כלול במאגר הזה הולך להיות מאוד מאוד גדול.
<שירי לנג: לכן, אנחנו נעקוב אחרי יישום החוק ובמידת הצורך נבוא בדברים עם האוצר כדי לקבל את תוספת התקנים הנדרשת לבתי המשפט.
עדי קול: אנחנו בונים על זה שתדעו לעשות.
עדי קול: ידענו שתבואו.
<שירן ברזילי-גלוטר: אלעזר, עוד דבר קטן שענת הפנה את תשומת ליבי.
<שירן ברזילי-גלוטר: לא ציינו פה את סעיף 70 שלמעשה תיקנו אותו ולא ביטלנו אותו.
<שירן ברזילי-גלוטר: לכן, אנחנו כן צריכים להשאיר אותו פה.
<שירן ברזילי-גלוטר: בסדר?
<שירן ברזילי-גלוטר: אני כותבת לעצמי.
<שירן ברזילי-גלוטר: נעשה את זה בנוסח אחר כך.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני ממשיכה.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני עכשיו מגיעה לתיקון סעיף 7.
<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הוא נמצא בעמוד הראשון.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 7 מדבר למעשה על המצאת אזהרה לחייב.
<שירן ברזילי-גלוטר: בסעיף קטן (א1) שמדבר על תוכן האזהרה אנחנו מבקשים לתקן אותו.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה: " בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967, בסעיף 7 בסעיף קטן (א1), במקום הסיפה החל במילים "או לנקוט" יבוא "לרשום אותו במרשם החייבים המשתמטים כאמור בפרק ו'2 או לנקוט הליכי הבאה או מאסר לפי פרק ז'2;" אנחנו עכשיו בסעיף קטן (2) שמתקן את סעיף קטן (7) של סעיף 7 שמדבר על זה שלא יינקטו הליכים אלא אם החייב מתייצב או שהומצאה לו אזהרה בהמצאה מלאה.
<שירן ברזילי-גלוטר: "בסעיף קטן (ג) במקום המילים "או הליכי הבאה או מאסר לפי פרק ז'2" יבוא "לא יירשם חייב במרשם החייבים המשתמטים כאמור בפרק ו'2, לא יינקטו נגד חייב הליכי הבאה לפי פרק ז'2 או הליכי מאסר לפי הפרק האמור";" הכנסנו כאילו תיקון.
דוד רותם: מה עם השיחה הטלפונית?
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מגיעים.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף קטן (3) למעשה מדבר על הסמכות של הרשם לקבל מידע על כניסות ויציאות של חייב אם הוא סבור שהחייב נמצא בחו"ל והוא לא יכול להמציא את האזהרה.
<שירן ברזילי-גלוטר: המידע הזה לא ניתן היום בזמן אמת, ולכן מה שאנחנו מציעים בסעיף הקטן שאני אקריא עכשיו זה לקבל עדכון כשהחייב מגיע לארץ.
<שירן ברזילי-גלוטר: אז "בסעיף קטן (ו) במקום ל"מרשם האוכלוסין", יבוא "לרשות האוכלוסין וההגירה", אחרי "מידע בדבר יציאות החייב מישראל וכניסותיו לישראל" יבוא "או עדכון על כניסת החייב לישראל, אם היה החייב מחוץ לישראל בזמן המצאת המידע", ואחרי "מידע מלא או חלקי בדבר יציאות החייב מישראל וכניסותיו לישראל" יבוא "או למסור לו עדכון על כניסת החייב לישראל, אם היה החייב מחוץ לישראל בזמן המצאת המידע".
עדי קול: היה אותו דבר למאסר חייבים?
עדי קול: כשהיה רק מאסר היתה לכם את האפשרות לדעת ל- - -?
<שירן ברזילי-גלוטר: כן, זה היה.
<שירן ברזילי-גלוטר: "תיקון סעיף 7ב.
<שירן ברזילי-גלוטר: בסעיף 7ב לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (א1) יבוא: (א1) מנהל מערכת ההוצאה לפועל או רשם ההוצאה לפועל, רשאים לצוות על הגורם המפורט בטור א' בפרט (14) לתוספת השנייה למסור להם את מספרי הטלפון הנייד או הנייח של החייב, ויכול שהמידע כאמור יימסר באמצעות גורם אחר מטעם הגורם שבתוספת, המספק שירות מידע לבירור מספרי טלפון, ובלבד שלא יימסרו מספרי טלפון של חייב אשר ביקש מהגורמים האמורים כי מספרים אלה יישארו חסויים;" זו בעצם סמכות שאנחנו רוצים לתת על מנת לספק שירות טוב יותר לחייבים.
<שירן ברזילי-גלוטר: "(2) מספרי טלפון כאמור בפסקה (1) יכולים לשמש את עובדי מערכת ההוצאה לפועל לצורך יצירת קשר עם החייב כדי ליידעו על הליכי ההוצאה לפועל המתנהלים נגדו; מידע שהתקבל לפי פסקה (1) לא יימסר לזוכה;"
<קריאה: יש לנו מספר התנגדויות.
אברהם מיכאלי: תעצרי רגע פה.
אברהם מיכאלי: לא הבנתי מה ההיגיון שלכם בזה.
אברהם מיכאלי: פוחדים שזה סוד מדינה?
דוד רותם: לא, זה לא סוד למדינה אבל זה לא יכול להיות שיימסר מההוצאה לפועל טלפון של מישהו.
אברהם מיכאלי: אני כזוכה - - -
דוד רותם: אתה תחפש לך את הטלפון.
דוד רותם: תפנה אתה, תבדוק.
אברהם מיכאלי: סליחה, זה סוד הטלפון הזה?
דוד רותם: זה לא סוד, אבל הם לא צריכים להשיג לך.
דוד רותם: הם לא צריכים לברר לך את הטלפון.
אברהם מיכאלי: דודו, רגע.
אברהם מיכאלי: יש פה איזה מניעה שהזוכה יתקשר לחייב ויגיד לו: אדוני - - -
עדי קול: לא, אבל לא יספקו לו את הטלפון - זה הכול.
עדי קול: הוא יכול להתקשר.
דוד רותם: אין לי שום בעיה, שיתקשר.
דוד רותם: אני לא רוצה שההוצאה לפועל תמסור את הטלפונים.
עדי קול: היא לא יכולה לעשות דבר כזה.
דוד רותם: אני נותן להם סמכות לקבל את הטלפונים - - -
אברהם מיכאלי: זוכה יכול להתקשר לחייב ויגיד לו - - -
דוד רותם: שיתקשר כמה שהוא רוצה.
עדי קול: מתי שהוא רוצה שיתקשר ל-144.
אברהם מיכאלי: אדוני, אני לא מבין את ההיגיון בזה.
עדי קול: אנחנו לא רוצים שהרשות - - -
אברהם מיכאלי: מה זה "לא רוצים"?
אברהם מיכאלי: הרבה דברים לא רוצים.
אברהם מיכאלי: בקטע הזה אני רוצה להבין את ההיגיון.
דוד רותם: ההיגיון הוא שאני לא רוצה שההוצאה לפועל - - -
אברהם מיכאלי: דודו, זה הסבר סתמי.
דוד רותם: אני לא חושב שיש לנו סמכות.
אברהם מיכאלי: זה לגבי הטלפון, באמת.
דוד רותם: אז שאדם יברר את הטלפון של החייב שלו.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני רוצה להדגיש שמדובר פה במספרים שהם לא חסויים.
<שירן ברזילי-גלוטר: אפשר לקבל את המספר הזה באמצעות 144.
אברהם מיכאלי: חסוי גם את לא יכולה לקבל לפי מה שהקראת.
<דני וקס: אדוני, קודם כל הערה ראשונה.
<דני וקס: מדוע מספרים חסויים אי-אפשר למסור?
דוד רותם: אני לא רוצה שההוצאה לפועל יהיה פקיד שלך.
דוד רותם: הוא לא עובד שלך.
<דני וקס: מספרים חסויים אני, קודם כל, מקבל כרגע מבחינת מידע שההוצאה לפועל זכאית לקבל.
<דני וקס: זה דבר אחד.
<דני וקס: לא ברור לי העניין הזה של מספרים חסויים.
<דני וקס: ברור אם כך שכל החייבים במדינת ישראל יהפכו להיות חסויים.
<דני וקס: אני לא חושב שהמחוקק צריך לתת יד לכך - זו הערה אחת.
<דני וקס: הערה שנייה היא לגבי עניין של האם הזוכה, בא כוח הזוכה, זכאי לקבל את מספר הטלפון.
<דני וקס: בשתי הישיבות הקודמות דיברנו לגבי איזונים, דיברנו לגבי כך שמידע צריך להיות נגיש.
<דני וקס: צריך להיות נגיש גם לזוכה.
דוד רותם: תפנה ל-144 תקבל את הטלפון שלי.
קארין אלהרר: לזוכים שהם בדרך כלל הממסדיים יש מעל ומעבר משאבים.
קארין אלהרר: בדרך כלל יש להם גם עורכי דין מאוד חדים כמו האדון שמדבר כאן ובקלות יתרה הוא יכול להשיג את הטלפון, עם כל הכבוד.
דוד רותם: שישיג.
<יעל קסטן רבסקי: אדוני, אם אפשר להעיר מספר הערות לעניין הפנייה לחייבים באמצעות מכשירים סלולריים.
<יעל קסטן רבסקי: קודם כל, לא כתוב כאן בנוסח הזה ואין כל פירוט איך אפשר יהיה להבטיח שהפנייה היא רק לחייבים.
<יעל קסטן רבסקי: הרבה פעמים אנשים מעבירים אמצעים סלולריים לבני משפחה, לרבות לילדים קטינים, וצריך להבטיח את זה.
<יעל קסטן רבסקי: דבר נוסף שאנחנו צריכים לחשוב עליו הוא שיש הרבה חייבים שלא דוברים עברית אלא אמהרית, ערבית וכו', ויכול להיות שרק יהיה טלפון מההוצאה לפועל בלי שום אדם שדובר שפה אחרת זה יכול להיות מרתיע ומאיים.
<יעל קסטן רבסקי: דבר שלישי, כשאנחנו מדברים על יצירת קשר עם חייבים אנחנו רוצים להבטיח שזה לא יהיה מצב שעובדים של ההוצאה לפועל יתחילו לפעול כמו פקידי גבייה של משרדי עורכי דין שמהיכרות שלנו איתם, יצירת קשר שלהם עם חייבים היא הרבה פעמים מאוד מאיימת ומאוד מטרידה.
דוד רותם: אנשי ההוצאה לפועל לא מאיימים.
<יעל קסטן רבסקי: אני מדברת על פקידי גבייה במשרדים ואנחנו רוצים להבטיח בדיוק מה תהיה- - -
<דוד מדיוני: אנחנו לא פקידי גבייה.
דוד רותם: הם לא פקידי גבייה.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני רק רוצה לחדד את המטרה.
<שירן ברזילי-גלוטר: המטרה כאן היא באמת שירותית, היא לטובת החייב.
<שירן ברזילי-גלוטר: הרבה פעמים יצא שכשמתקשרים לחייב ומודיעים לו על ההליכים הוא מכיר, הוא יודע.
<שירן ברזילי-גלוטר: יש לו מענה אנושי.
<שירן ברזילי-גלוטר: הוא פועל להסדרת החוב שלו.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה לחלוטין המטרה שלנו.
<יעל קסטן רבסקי: אז אנחנו נבקש בהקשר הזה שאם כבר מיידעים אז גם יידעו אותם בשיחה טלפונית על זה שהם יכולים לקבל ייעוץ משפטי ולמשל ליידע לגבי הלשכה לסיוע משפטי.
דוד רותם: ייעוץ משפטי - אתם תיידעו את כל החייבים שהם יכולים לקבל אצלכם ייעוץ משפטי.
דוד רותם: ההוצאה לפועל לא צריכה להודיע לאף אחד על ייעוץ משפטי.
<יעל קסטן רבסקי: שוב אני אגיד רק בהקשר הזה שאם מתקשרים לחייבים ואומרים להם וחייבים לא יודעים מה לעשות אז עולה השאלה אם יינתן ייעוץ על-ידי אותם פקידים ויגידו להם אתם יכולים לעשות א', ב', ג', מדובר באנשים שהם לא ממש חזקים.
<שירן ברזילי-גלוטר: לא, לא.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה ממש לא הכוונה.
<יעל קסטן רבסקי: ואם כן, שלפחות תהיה הפנייה ויידוע ללשכה לסיוע משפטי שחייבים ידעו לאן הם יכולים לפנות בשביל לקבל סיוע.
<שירן ברזילי-גלוטר: הסעיף הבא באותו עמוד עוסק באבטחת מידע, סעיף קטן (4): "שר המשפטים יקבע הוראות לעניין פסקה (1), על מנת למנוע חשיפת כל מידע על זהות החייב בפני גורם שבתוספת או גורם מטעמו במסגרת העברת מספרי הטלפון כאמור באותו סעיף; סעיף קטן (5) אין ביידוע טלפוני על הליכי הוצאה לפועל לפי סעיף קטן זה כדי להוות המצאה לפי החוק או כדי לגרוע מחובת המצאת אזהרה לפי סעיף 7.
<שירן ברזילי-גלוטר: " הסעיף הבא אומר למעשה שסעיף קטן (ה) בטל.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה סעיף סודיות שהפכנו אותו לסעיף נפרד.
<שירן ברזילי-גלוטר: הוא נמצא אצלכם בעמוד 10.
אלעזר שטרן: פשוט העברנו את זה מסעיף קטן בתוך הסעיף הזה להיות סעיף נפרד שקובע חובת סודיות, שיהיה ברור שזה יחול על כל החוק ולא רק במסגרת סעיף ה- - -
<שירן ברזילי-גלוטר: עמוד 10 סעיף 12.
<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הרחבנו את חובת הסודיות.
<שירן ברזילי-גלוטר: "אחרי סעיף 81ב1 יבוא: חובת סודיות 81ב2 מי שהגיע אליו מידע אליו מידע על חייב או זוכה לפי חוק זה לא יעשה בו כל שימוש ולא יגלה אותו לאחר, אלא במידה הנדרשת לביצוע הוראות חוק זה או על-פי צו של בית משפט.
דב חנין: אני אנסה להיות מאוד מאוד תמציתי.
דב חנין: אני, קודם כל, מתנצל שלא הייתי בדיונים הקודמים בחוק החשוב הזה בגלל אילוצים.
דב חנין: אני רוצה בקצרה להביע את עמדתי וגם מה שלא מתקבל מעמדתי יירשם כהסתייגויות.
דב חנין: אני אעשה את זה קצר.
דב חנין: אני מאוד מברך על המהלך של ביטול עונשי המאסר על החייבים.
דב חנין: אני מאוד מודאג מהמהלך של הקמת מאגר החייבים המשתמטים.
דב חנין: אני רואה בזה סכנה של רשימות שחורות מאוד מאוד בעייתיות.
דב חנין: כיוון שאני מגיע לדיון הזה ממש בישורת האחרונה אני מבין שכל הנימוקים לכל הכיוונים כבר הושמעו כאן ואני לא רוצה לחזור על דברים שנשמעו בפני הוועדה.
דב חנין: אבל אני מבקש שאם עמדתי המתנגדת למאגר, לעצם קיומו של מאגר החייבים, לא תישמע, לא תתקבל על-ידי הוועדה, שכל אחד ואחד מהסעיפים שמתייחסים למאגר החייבים, אנחנו נירשם - ואני אומר את הדברים בשמי ובשם סיעתי - כמתנגדים לאותו סעיף וזו תירשם כהסתייגות.
דוד רותם: רן, בבקשה.
<רן מלמד: רציתי לשאול האם המאגר הזה יהיה מפוקח על-ידי היחידה המתאימה במשרד המשפטים כי זה לא מופיע פה כפי שזה מופיע בחוקים אחרים, ואני חושב שזו נקודה ראשונה שצריך להביא אותה בחשבון.
<רן מלמד: דבר שני, שאלות שנוגעות למי ישתמש במאגר ונוגעות, בין השאר, לנושא של מחיקת הפרטים שדנו בהם אבל חשוב למשל להגיד.
<רן מלמד: יימחק מישהו מהמאגר אבל השם שלו כבר הוצא על-ידי חברת נתוני אשראי שתשתמש בו.
<רן מלמד: אני יודע שאנחנו עובדים כרגע עם משרד המשפטים והמפקח על הבנקים על תיקונים שהם קשורים לחוקים אחרים שבעצם יאסרו לעשות שימוש, כמו בתעודת הזהות הבנקאית, בנתונים האלה, כולל סנקציות פליליות וכספיות כבדות ביותר.
<רן מלמד: אני מציע שאם רוצים לעשות מרשם מהסוג הזה סנקציות כאלו יוטלו על מי שיעשה שימוש שלא כדין.
<רן מלמד: צריך להכניס את זה פה כבר עכשיו כסוג של בלם כי אני חושש שאחרת שהדברים לא יהיו.
<רן מלמד: נקודה נוספת, מחיקה של אדם מתוך המרשם נעשית על-פי שיקול דעתו של הרשם כפי שכתוב פה, אם הוא עומד בהסדרים.
<רן מלמד: אם יש לאדם צו תשלומים של 40 או 50 תשלומים, באיזה שלב הוא יכול לבקש את המחיקה שלו מהמאגר?
דוד רותם: מיד.
<רן מלמד: בסוף הדרך או בתחילת הדרך?
דוד רותם: בתחילת הדרך.
<רן מלמד: זה לא מצוין כאן.
דוד רותם: לא, זה כן מצוין כי כתוב שברגע שהוא עומד בתשלומים אפשר למחוק אותו.
<רן מלמד: כתוב: החייב מקיים את ההוראות של צו התשלומים, אבל לא כתוב מתי זה יהיה.
דוד רותם: אז הוא מקיים.
דוד רותם: מקיים זה ברגע שהוא התחיל לקיים.
<רן מלמד: לכן, אני חושב שצריך פה לשים את הדברים מאוד ברור.
<רן מלמד: אם אנחנו לוקחים את רוח הדברים שאתה מדבר עליהם, יושב-ראש הוועדה, ואני מקבל אותם, אני הייתי מבקש שהדברים יירשמו כתיקון בסעיף המתאים כדי שיהיה ברור.
<רן מלמד: הרי ממילא יש את הסנקציה להחזיר אותו אז אם הוא מתחיל לשלם קודם כל תוציא אותו.
<רן מלמד: זה אומר שהוא יכול גם לצאת תוך 24 שעות משם.
<דוד מדיוני: כן, אבל הסנקציה להחזיר אותו זה עוד הפעם להזמין אותו להתייצב ולטעון.
<רן מלמד: בטענה של האיזונים והבלמים אני חושב - - -
דוד רותם: זה בסדר, דב חנין ירשום על זה כהסתייגות.
<רן מלמד: אם אתם מוכנים לרשום על זה כהסתייגויות - - -
דב חנין: אני מבקש.
דב חנין: אנא, אנחנו נרשום את זה כהסתייגות אם זה לא מתקבל.
אלעזר שטרן: מעבר לנושא של המרשם עוד הסתייגות?
דב חנין: מעבר לנושא של המרשם את הערתו של רן אם היא לא תתקבל אני מבקש שהיא תירשם כהסתייגות.
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו דיברנו על זה אתמול.
<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, הוראה דומה קיימת היום גם לגבי הטלת ההגבלות וזה עניין שבשיקול דעת.
<שירן ברזילי-גלוטר: ברגע שהזוכה מבקש וה- - -
דוד רותם: זה לא ייכנס.
<רן מלמד: אבל ההגבלות הן לא פומביות כאלה כמו שאתם מכניסים למאגר.
<רן מלמד: אגב, תוך כמה זמן אתם מתחייבים להסיר אותו מהרגע שניתנה?
<שירן ברזילי-גלוטר: דיברנו גם על זה אתמול.
<שירן ברזילי-גלוטר: אמרנו שברגע שתתקבל ההחלטה תוך 24 שעות - - -
דוד רותם: אנחנו דיברנו על זה, אני לא רוצה לחזור על זה.
<יעל קסטן רבסקי: דיברו על זה שזה בנהלים.
<יעל קסטן רבסקי: מבחינתנו, זה לא מספק - ההליך.
<רן מלמד: אתם אמרתם שאתם תקבעו את זה בנהלים וזה פשוט לא מספק.
<רן מלמד: למה לא להכניס את זה כאן?
<רן מלמד: זה לא מקובל, לכן אני מנסה להעלות את זה שוב, בבקשה.
<רן מלמד: אם זה היה מקובל זה היה בסדר.
<דוד מדיוני: אפשר להגיד מילה?
דוד רותם: תמשיכי, בבקשה.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני מקריאה עכשיו את הוספת סעיף 7ב2 שעוסק בקבלת מידע עדכני על כניסה לארץ.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה למעשה נמצא בסוף עמוד 2 שלכם.
<שירן ברזילי-גלוטר: "סעיף 3 אחרי סעיף 7ב1 לחוק העיקרי יבוא: "מידע על כניסת חייב לארץ סעיף 7ב2 סבר רשם ההוצאה לפועל, על יסוד בקשת הזוכה, כי לא ניתן לנקוט הליכי גבייה נגד החייב מאחר שנראה שהחייב נמצא מחוץ לישראל, הוא רשאי להורות למרשם האוכלוסין למסור לו עדכון על כניסת החייב לישראל, ובלבד שחלפו 45 ימים ממועד המצאת האזהרה לחייב...", אני מוסיפה פה בהמצאה מלאה כי הכוונה היתה להקביל את זה לסעיף של קבלת מידע, "...
<שירן ברזילי-גלוטר: והחייב הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו או שרואים אותו ככזה לפי סעיפים 7ג, 67(ד), 69יא(ד) או 69יג(ד); רשם ההוצאה לפועל יהיה רשאי להודיע לזוכה אם התקבל עדכון כאמור על כניסת החייב לישראל.
<שירן ברזילי-גלוטר: " אני ממשיכה לסעיף 16, זה תיקון התוספת השנייה וזה בעמוד האחרון.
<שירן ברזילי-גלוטר: "בתוספת השנייה לחוק העיקרי, בחלק א', אחרי פרט 21 יבוא: פרט 22".
<שירן ברזילי-גלוטר: למעשה, אנחנו מכניסים את מערכת ההוצאה לפועל כגורם שיכול למסור מידע והמידע הוא מספר תיק ההוצאה לפועל שפתח החייב כזוכה.
<שירן ברזילי-גלוטר: הסעיף הבא אחריו זה תיקון התוספת השלישית שמדבר על גורמים שהמנהל או הרשם יכולים לצוות עליהם למסור מידע על כתובת: "בתוספת השלישית לחוק העיקרי, בפרט 3, אחרי "רשויות מקומיות" יבוא "לרבות באמצעות גוף המספק לרשות המקומית שירותי ניהול מידע".
<שירן ברזילי-גלוטר: תיקון פקודת המסים (גבייה) – סעיף 16.
<שירן ברזילי-גלוטר: "בפקודת המסים (גבייה), סעיף 10 – בטל".
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מגיעים לסעיף התחילה והוראת השעה.
דוד רותם: אתה לא מדבר.
<יחזקאל סיבק: הערות ענייניות.
דוד רותם: שמעתי כבר את כל ההערות הענייניות שלך אתמול.
<יחזקאל סיבק: אבל אדוני, אולי צריך גם מישהו שחי את החוק ביום יום.
<יחזקאל סיבק: יש פה אנשים שאף אחד מהם, אדוני, לא מתנהל מול החוק ביום יום.
<יחזקאל סיבק: זה תיאוריה על תיאוריה, אז אם אפשר כמה מילים גם בשם אלה שצריכים להפעיל את החוק.
דוד רותם: אתה כבר דיברת אתמול.
<יחזקאל סיבק: לא הייתי אתמול, אדוני.
<יחזקאל סיבק: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות קצרות טכניות.
דוד רותם: לא, אני צריך לגמור כי חברת הכנסת קול צריכה לצאת.
<יחזקאל סיבק: הכול בסדר.
<יחזקאל סיבק: השאלה, אדוני, אם עושים את זה כדי לעבור על החוק ולהריץ אותו או שעושים את זה כדי לנהל חוק מול ההוצאה לפועל.
מרב מיכאלי: אדוני היה צריך לבוא אתמול.
<יחזקאל סיבק: ההערות שלי הם בנושאים שעולים היום, והמטרה, חברת הכנסת מיכאלי, שיהיה חוק טוב.
<יחזקאל סיבק: לא להריץ חוק שלא שווה.
דוד רותם: בסדר, שמענו אותך.
דוד רותם: קדימה, את רוצה לגמור בבקשה?
<שירן ברזילי-גלוטר: "בכפוף להוראות סעיף קטן (ב), תחילתו של סעיף ביום ט"ז באייר התשע"ד (16 במאי 2014), (להלן – יום התחילה).
<שירן ברזילי-גלוטר: ".