GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<דב אבן אור: דוגמה נוספת, אדוני היושב-ראש, יש דבר מעולה שנקרא "צו הריבית המקסימלית" שמתייחס לריבית של נוטלי הלוואות לרכישת דירות.
<דב אבן אור: הצו הזה קובע היום שהריבית המקסימלית היא פחות או יותר 8%, אף אחד מהבנקים לא פותח תיק הוצל"פ על סמך צו הריבית, והנהלת הרשות הייתה מנועה לפתוח תיקים כאלו כי זה החובה שלה.
<דב אבן אור: כאשר יש צו ריבית מקסימלית אסור לפתוח תיקי הוצל"פ מעבר, והם לא עושים דבר וחצי דבר.
<דני וקס: כבוד היושב-ראש, אני מוחה על הדיון בנושא של ריבית.
דוד רותם: אני לא דן בנושא ריבית.
<דני וקס: זה לא על סדר-היום, והמצב העובדתי שהם מציגים לא מדויק.
דוד רותם: הם רוצים להצמיד, אעלה את זה להצבעה.
קארין אלהרר: בטח.
<משה אברמוביץ: מגיעים לסכומים שאין שום סיכוי לשלם אותם.
<דב אבן אור: רק מילה אחת.
<דב אבן אור: לכן, אדוני, גם המרשם אסור שיהיה, כי אם אין חוב אמיתי אז אי-אפשר להגדיר מיהו חייב.
<דב אבן אור: תודה.
דוד רותם: רבותי, אני מעלה להצבעה את השאלה אם לאחד את החוקים.
דוד רותם: אתם ערים לכך שעל-פי התקנון זה יעבור לוועדת הכנסת כדי שתאשר את זה, אבל איחוד החוקים פירושו של דבר הסכמה לחוק שעבר בקריאה הראשונה, זה התקנון.
אורי מקלב: אולי תסביר.
מרב מיכאלי: איחוד החוקים משמעותו – שהיועץ המשפטי יסביר.
אורי מקלב: תסביר, השאלה אם אנחנו מסכימים להצמיד.
דוד רותם: משמעות החוקים - - -
אורי מקלב: בסדר, הייתה התייעצות סיעתית - - -
אורי מקלב: אני יכול להצביע הכול, בוודאי.
מרב מיכאלי: המשמעות, כפי שהסביר אותה היועץ המשפטי לממשלה, היא שאנחנו מסכימות שהדיון יהיה על סמך הנוסח של ההצעה הממשלתית.
מרב מיכאלי: זה לא אומר כמובן שאנחנו - -
קארין אלהרר: מסכימים לכל סעיף.
מרב מיכאלי: - - מקבלות את זה כזה ראה וקדש את כל מה שכתוב בהצעה הממשלתית.
מרב מיכאלי: יתקיים על זה דיון, יתקיימו על זה מן הסתם דיונים נרחבים ונגיע להסכמות, אני בטוחה.
דוד רותם: מי בעד איחוד החוקים והעברתם לוועדת הכנסת?
אורי מקלב: לפי הנימוקים שהיו.
אורי מקלב: בעד – 6
אורי מקלב: מה זה אומר שאתה לא מצביע?
אורי מקלב: אתה נמנע?
דוד רותם: זה שאני לא רוצה להצביע.
אורי מקלב: אבל יושב-ראש לא יכול להיות לא נוכח.
דוד רותם: אני נוכח, אני רק לא רוצה להצביע.
אורי מקלב: אתה לא מצביע.
מרב מיכאלי: יש כזאת אופציה בתקנון?
דוד רותם: שישה בעד.
דוד רותם: אני נמנע.
מרב מיכאלי: נמנע.
אורי מקלב: נמנע זה בסדר.
אורי מקלב: <
דוד רותם: זה יעבור לוועדת הכנסת על מנת שהיא תקבל החלטה בעניין.
דוד רותם: בשעה 10:55 אני אעשה הפסקה של חצי שעה בדיון כי יש לי הצעה בוועדת הכנסת.
דוד רותם: נעסוק היום בהצעת חוק ההוצאה לפועל, ביטול מאסר חייבים, למרות שעוד לא קיבלתי ההחלטה של ועדת הכנסת על בקשה שהגשתי לאחד את הצעות החוק.
<שירן ברזילי-גלוטר: נתחיל לקרוא מתיקון סעיף 70.
<שירן ברזילי-גלוטר: "בסעיף 70 לחוק העיקרי, סעיף קטן (1), בסעיף קטן (א)(1), אחרי "לבקשת הזוכה" יבוא "לתת צו מאסר נגד חייב בשל חוב מזונות שגובה המוסד לביטוח לאומי לפי חוק המזונות, הכולל גביית הפרשים כאמור בסעיף 10 בחוק האמור".
אלעזר שטרן: מה ששירן קוראת לא נמצא בנוסח.
<שירן ברזילי-גלוטר: נכון.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה תיקון, אני כבר אסביר.
<שירן ברזילי-גלוטר: "בסעיף קטן (3) במקום "או חובותיו הפסוקים במצטבר עולים על 2,000 ש"ח", יבוא "עולה על 2,000 ש"ח".
<אבי ליכט: לגבי המנגנון של ביטול מאסרים אומר את הדבר הבא, אנחנו מבטלים את המאסרים בהוצאה לפועל ומשאירים את המאסרים במזונות.
<אבי ליכט: כלומר, אישה שחייבים לה, שיש עליה חוב למזונות, בעלה לא משלם, המאסרים יישארו על כנם.
<אבי ליכט: עולה השאלה מה קורה כאשר הביטוח הלאומי נכנס בנעלי האישה, כי על-פי ההסדר היום – אני מדבר מגדרי – אם הגבר לא משלם, הביטוח הלאומי נותן קצבה לאישה, נכנס בנעליה וגובה את החוב כחוב של המדינה.
<אבי ליכט: ההסדר שאנחנו מציעים הוא ההסדר הבא.
<אבי ליכט: אם יש חוב מעורב, כלומר, בחלק מהמקרים נשאר חוב של הביטוח הלאומי וחוב שהולך לאישה.
<אבי ליכט: בחוב מעורב, יישארו המאסרים, בחוב שהוא רק של הביטוח הלאומי, לא יישארו המאסרים, בכפוף להוראת שעה של שנתיים ימים שבמהלכם יישארו המאסרים גם כאשר החוב הוא חוק נקי של הביטוח הלאומי.
<אבי ליכט: זה מה שהקריאה עכשיו שירן.
אורי מקלב: למה אתם צריכים את השנתיים האלה?
<אבי ליכט: מה שקרה שעד היום נתנו הוראת מעבר לפני ביטול המאסרים.
<אבי ליכט: במזונות לא נתנו הוראת מעבר כזאת, ולכן אנחנו נותנים עוד הוראת מעבר, כיוון שאנחנו רוצים בסוף להתמודד עם הר של תביעות של מיליארדים שנשאר לביטוח הלאומי.
<אבי ליכט: אנחנו נעשה מבצע של גבייה בראשות מר מדיוני, ואחרי שנתיים נבטל את המאסרים גם בביטוח הלאומי.
אורי מקלב: לא מבצע של גבייה, מבצע של מאסרים אתם הולכים לעשות.
<אבי ליכט: לא, מבצע של גבייה.
<שירן ברזילי-גלוטר: "סעיף 1 להצעת החוק אמרה "בחוק ההוצאה לפועל - - - בסעיף 4א(א), במקום "58 ו- 70" יבוא "ו-58".
<שירן ברזילי-גלוטר: נוותר על זה לאור העובדה שתיקנו את סעיף 70 ולא ביטלנו אותו.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני ממשיכה הלאה.
<שירן ברזילי-גלוטר: כנ"ל לגבי סעיף 6 להצעת החוק שאתם רואים, תיקון סעיף 8ד, שמדבר על הליכים לבקשת זוכה בלבד.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה סעיף שמדבר על הסמכות של שר המשפטים לקבוע בצו הליכים שיינקטו על-ידי הלשכה, לפי בקשת הזוכה בלבד, וממעט את סעיף 70.
<שירן ברזילי-גלוטר: לאור העובדה שאנחנו מתקנים אותו ולא מבטלים אותו אנחנו משאירים את הנוסח כמו שהוא היום בחוק.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 9.
דוד רותם: מי הבעיה?
עדי קול: אנחנו לא עוקבים, זה היה מהר.
עדי קול: היום יום שני, חזרנו מחופשה.
עדי קול: לאט-לאט.
עדי קול: אמרת סעיף 6 שלנו, 8ד.
<שירן ברזילי-גלוטר: 8ד מדבר על סמכות של השר לקבוע בצו איזה בקשות יטופלו לפי בקשת הזוכה בלבד.
<שירן ברזילי-גלוטר: איזה הליכים יינקטו לפי בקשת הזוכה בלבד.
<שירן ברזילי-גלוטר: הסעיף הזה ממעט את האפשרות לתת מאסר מכוח סעיף 70, כאשר רק הזוכה מבקש את זה.
<שירן ברזילי-גלוטר: מאחר שאנחנו לא מבטלים את סעיף 70, אנחנו משאירים את הנוסח כמו שהוא.
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו רק מרוקנים את סעיף 70.
<שירן ברזילי-גלוטר: לכן כאשר מדובר על מאסר בגין חוב מזונות שהביטוח הלאומי משלם, אנחנו ממעטים.
עדי קול: מסבירים לאט, אנחנו מבינים מהר.
<שירן ברזילי-גלוטר: דיברנו על סעיף 6.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 9 מדבר על סעיף 69ו.
<שירן ברזילי-גלוטר: הסעיף הזה קובע שאם ניתן צו הבאה או צו מאסר לפני שחייב הוכרז כמוגבל באמצעים וטרם בוצע, הוא לא יבוצע, אלא במסגרת תיק האיחוד.
<שירן ברזילי-גלוטר: חבי המזונות שאנחנו מדברים עליהם, של הביטוח הלאומי, לא יכולים להיות חייבים - - -
קארין אלהרר: זה לא נכנס עם האיחוד.
<שירן ברזילי-גלוטר: נכון, לכן נקרא את הסעיף הזה.
<שירן ברזילי-גלוטר: תיקון סעיף 69ו – "בסעיף 69ו לחוק העיקרי, המילים "או צווי מאסר" – יימחקו.
<שירן ברזילי-גלוטר: " אני ממשיכה.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 11.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה תיקון סעיף 71.
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מוחקים את המילים "או מאסר".
<שירן ברזילי-גלוטר: הסעיף הזה עוסק בסייג למתן צו הבאה או צו מאסר, הוא מסייג מאסר או צו הבאה על בן זוגו של זוכה או אחד מצאצאיו, אלא אם מדובר בחוב הנוגע מפסק דין למזונות.
<שירן ברזילי-גלוטר: "בסעיף 71 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב), המילים "או מאסר" – יימחקו.
<שירן ברזילי-גלוטר: " סעיף 12 מדבר על תיקון סעיף 74ב.
<שירן ברזילי-גלוטר: לאור ביטול סעיף 70 באמת היה צריך להשמיט אותו מסעיף 74.
<שירן ברזילי-גלוטר: זה סעיף שקובע שהוראות סעיף 70 לא יחולו על חוב מזונות לפי סעיף 74.
<שירן ברזילי-גלוטר: שוב, בגלל אותה סיטואציה שבה אנחנו מתקנים את סעיף 70 ולא מבטלים אותו, אנחנו מוותרים על הסעיף הזה.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 13 מתקן את סעיף 74יג לחוק.
<שירן ברזילי-גלוטר: לאור ביטול סעיף 70 אנחנו מציעים להוריד את המילים "לרבות מאסרו של חייב", שמתייחסות להליכים שיכול רשם להורות על נקיטתן אם לא שילם במועד צו תשלומים במסגרת תיק איחוד.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני קוראת: תיקון סעיף 74יג – "בסעיף 74יג לחוק העיקרי, המילים "לרבות מאסרו של החייב" - יימחקו.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 18 מדבר על תיקון לפקודת פשיטת הרגל.
<שירן ברזילי-גלוטר: סעיף 180 לפקודת פשיטת רגל קובע הסדר שלפיו רשאי בית המשפט לתת צו כינוס, כמשמעותו בפקודה, כנגד חייב שהוגשה בקשה לאסור אותו לפי סעיף 70 לחוק, וזאת חלף המאסר.
<שירן ברזילי-גלוטר: צו כינוס ניתן לפי הסעיף הזה אם הסכים הזוכה לכך ואם שילם את האגרה.
<שירן ברזילי-גלוטר: מאחר שאנחנו מציעים לבטל את סעיף 70 ולא עושים בזה שום צורך, אנחנו מבטלים את סעיף 180 לפקודת פשיטת הרגל.
<שירן ברזילי-גלוטר: תיקון פקודת פשיטת הרגל – "בפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש], התש"ם-1980, סעיף 180 – בטל".
<שירן ברזילי-גלוטר: אנחנו מגיעים עכשיו לחלק שעוסק במרשם החייבים.
קארין אלהרר: יש פה את העניין של ביטול מאסר חייבים, פקודת המסים (גבייה), ויש הסכמה של משרד האוצר לעניין הזה.
<אבי ליכט: אנחנו מסכימים לביטול.
<אבי ליכט: נביא נוסח מחר.
אורי מקלב: האם זה תיקון עקיף?
עדי קול: מחר?
<אבי ליכט: אלא אם כן נגמור היום ואנחנו מוכנים לנסח את זה.
קארין אלהרר: אנחנו בעד היום.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני מתחילה לקרוא את החלק שנוגע למרשם: הוספת פרק ו'2.
<שירן ברזילי-גלוטר: "אחרי סעיף 66ד לחוק העיקרי יבוא: "פרק ו'2: מרשם חייבים בעלי יכולת המשתמטים מתשלום חובותיהם".
<שירן ברזילי-גלוטר: רישום חייב בעל יכולת המשתמט מתשלום חוב במרשם החייבים המשתמטים "66ה.
<שירן ברזילי-גלוטר: (א) רשם ההוצאה לפועל רשאי, מיוזמתו או לבקשת זוכה, לצוות על רישומו של חייב במרשם חייבים בעלי יכולת המשתמטים מתשלום חובותיהם (להלן – מרשם החייבים המשתמטים), ובלבד שהתקיימו כל אלה: (1) חובותיו הפסוקים של החייב עולים על 2,500 שקלים חדשים במצטבר.
<שירן ברזילי-גלוטר: "
דוד רותם: אני מבקש שזה לא יהיה 2,000, אלא 5,000.
אורי מקלב: 10,000.
קארין אלהרר: אני מבקשת שזה יהיה 10,000.
מרב מיכאלי: אנחנו מבקשות שזה יהיה 10,000.
דוד רותם: זה יהיה 5,000, אחרת לא נגמור.
<אבי ליכט: אני מקבל את הצעת יושב-ראש הוועדה.
דוד רותם: אתה צודק, תמיד תקבל.
<אבי ליכט: לא, לא תמיד.
<אבי ליכט: עכשיו אני מקבל.
<אבי ליכט: יש הרבה פעמים שאני לא מקבל.
מרב מיכאלי: זה נחמד שהממשלה ויושב-ראש הוועדה מסכימים ביניהם, אבל היושב-ראש לא מצביע לבד.
קארין אלהרר: יש פה איזו נקודה, העלינו אותה גם בדיון הקודם.
קארין אלהרר: חוב של 2,500 שקלים זה סוג של לעג.
קארין אלהרר: אבל אם כבר אנחנו רוצים לדבר ברצינות, גם 5,000 שקלים, מאוד קל להגיע לחוב הזה.
קארין אלהרר: אנחנו מדברים על הכנסת אנשים לתוך מאגר שיקשה עליהם לנהל חיים – אני כבר לא מדברת על חיים עסקיים, אבל אפילו על חיי יום-יום נורמטיביים.
קארין אלהרר: ולכן אני חושבת לעניין המידתיות, שיש חשיבות מאוד גדולה שהסכום יהיה בעל משמעות.
קארין אלהרר: כל מי שחי בעולם ההוצאה לפועל יודע בצורה הברורה ביותר שלהגיע ל-10,000 שקלים זה הדבר הקל, וכל מה שדרוש זה ארבע בקשות על-ידי הזוכה, קרן וריבית ושכר טרחת עורך-דין.
קארין אלהרר: בקלות רבה מ-500 שקלים הגענו ל-10,000 שקלים, ולא צריך שיעבור יותר מדי זמן לעניין הזה, ולכן אני מבקשת שזה יהיה 10,000 שקלים.
מרב מיכאלי: ביקשנו בישיבה הקודמת לקבל את הנתונים היותר מדויקים אחרי השאילתות שהעבירו, ולוקח כמה ימים לקבל אותן וכו' - - -
<דוד מדיוני: העברנו לאבי.
מרב מיכאלי: זה נורא נחמד שהעברתם לאבי, אבל אנחנו ביקשנו את הנתונים.
אברהם מיכאלי: אבי היום הוא איש חשוב, הוא בהרבה חזיתות, אז זה בסדר.
מרב מיכאלי: יש מצב שגם אנחנו נקבל את הנתונים האלה?
<דוד מדיוני: אפשר להעביר לחברי הכנסת?
<דוד מדיוני: שירן, יש לך עותקים?
מרב מיכאלי: בפעם הבאה תגיד לאבי שיעביר לנו.
דוד רותם: יש לי פה עוד רצון.
דוד רותם: הייתי מבקש שלפני שמכניסים אותי לרשימה לא יסתפקו בתחליף מסירה וכל הדברים האלה.
עדי קול: זו המצאה מלאה.
דוד רותם: אני רוצה שתהיה שיחת טלפון אל החייב, כדי להזהיר אותו שמכיוון שהוא לא התייצב, אנחנו מודיעים לו שאם הוא לא יופיע, יכניסו אותו לרשימה.
<דוד מדיוני: בסדר גמור.
<דוד מדיוני: מקובל.
<דוד מדיוני: מקובל עלינו.
<אבי ליכט: מקובל עלינו.
אורי מקלב: יש נושא של טלפונים בתוך החוק.
אורי מקלב: יש נושא שהרחבתם בו בנושא של הטלפונים.
<אבי ליכט: נעשה את זה בהמשך - - -
אורי מקלב: יש להם מרשם טלפונים.
קארין אלהרר: בואו נדבר על ה-10,000 שקל.
<דוד מדיוני: בסוף, מערכת ההוצאה לפועל שאני עומד בראשה היא מערכת שצריכה לאזן בין התכליות השונות, גם הגנה על החייב שמתקשה לשלם את חובותיו, ויש לנו הרבה הגנות, וגם הרבה תיקונים שעשינו בארבע השנים האחרונות, כאן בחדר הזה, ומצד שני גם לדאוג לזכויות הזוכים.
<דוד מדיוני: הרבה פעמים אני שומע שאומרים שגם צריך לשלם חובות, אבל כנראה זה לא בא לתכלית הראויה.
<דוד מדיוני: בסוף צריך לזכור שכל הרמת מדרגה נוספת אחרי שאתם הולכים לסגור את סעיף המאסרים, שזה הדבר הכי חשוב שיש פה היום, אנחנו משאירים קבוצה ענקית של זוכים, שבסוף הם כשלעצמם הופכים להיות חייבים.
<דוד מדיוני: בסוף הזוכה הופך להיות חייב.
<דוד מדיוני: זה אומר שיהיו עשרות אלפי תיקים, כשלמעשה לא יהיה שום סעד שיכול לאפשר גבייה של חובות, ותזכרו שאנחנו מדברים על חייבים שנחשבים למשתמטים מתשלום חובם, כי כל מי שלא נחשב למשתמט מתשלום חובו מקבל את ההגנות, הוא מוכרז כחייב מוגבל באמצעים ועוד הרבה דברים - - -
קארין אלהרר: מה עשית בשלוש השנים האחרונות כשלא היה מאסר?
<דוד מדיוני: רגע.
<דוד מדיוני: ולכן לטעמנו 2,500 שקלים זה היה הסעיף של המאסר, כבר הציע כבוד היושב-ראש להעלות את זה ל-5,000 שקלים.
<דוד מדיוני: אפשר לחזור לכאן בעוד שנתיים, לראות נתונים ולדבר עליהם.
<דוד מדיוני: אני לא חושב שזה נכון - - -
מרב מיכאלי: אנחנו יכולות לעשות הפוך.
מרב מיכאלי: אפשר לקבוע 10,000 ולחזור לכאן בעוד שנתיים, לראות אם זה לא מספק ואז להוריד את זה ל-5,000.
מרב מיכאלי: הפוך זה הרבה יותר סביר, כי הפגיעה היא יותר מידתית.
מרב מיכאלי: לקבוע סכום יותר נמוך, שיהיו ממנו יותר נפגעים ונפגעות בפוטנציה, זה דבר פחות סביר.
מרב מיכאלי: אפשר בהחלט לקבל את הצעתך לשנתיים ולעשות את זה על ל-10,000.
מרב מיכאלי: בואו נתחיל.
קארין אלהרר: אני רוצה להזכיר שבשלוש השנים האחרונות, כשחלה הוראת השעה, לא היה העניין הזה של מאגר משתמטים ובכל זאת ראינו עלייה בגבייה.
קארין אלהרר: לכן אני חושבת שאם אנחנו רוצים לשמור על איזו מידתיות, עצם העובדה שבכלל יש נכונות והסכמה למאגר המשתמטים, אני חושבת שיש בזה איזה סממן שאנחנו באים ואומרים: כן, אנחנו רוצים לגבות את החובות, אבל תוך מתן איזונים ובלמים, ופה אין.
קארין אלהרר: ב-5,000 שקלים אין שום איזון בתהליך הזה.
דוד רותם: אנחנו קובעים דבר נוסף, שהכניסה למרשם זו הדרך האחרונה שיש.
מרב מיכאלי: אתה קובע בחוק שאתה תוכל לקבל גם מתוך ההוצאה לפועל עצמה את האינפורמציה.
מרב מיכאלי: כלומר, זוכה שהוא גם חייב.
מרב מיכאלי: זה מצחיק איך שהצגת אותו עכשיו, כי בחוק אתה בעצם רוצה להציג אותו כחייב.
מרב מיכאלי: זאת אומרת, יש לך פה אינטרסים סותרים כשאתה בא לדבר על - - -
<דוד מדיוני: נכון, אנחנו כל הזמן רואים את שני הצדדים.
מרב מיכאלי: לכן אנחנו חושבות ש-10,000 שקל זה באמת רחוק מלהיות בשמים, אבל זה דבר מאוד סביר.
מרב מיכאלי: אם אתה רוצה לקבוע את זה לשנתיים ואם מר ליכט מסכים - - -
<ענת הר אבן: צריך לזכור שכאשר היו המאסרים ושלחו התראות לחייבים, עצם שליחת ההתראה הביאה חייבים רבים לשלם את החוב שלהם.
<ענת הר אבן: מה שאתן עושות, כשאתן מורידות את הרף, אתן גורמות לזה שמשהו שיכול להניע את החייב לשלם את החוב כשהוא עוד קטן, כשהוא רק 5,000 – אתן גורמות לו שהמכתב הזה, שאולי יכול להזיז אותו, להניע אותו לשלם את החוב, מגיע אליו כשהחוב כבר תפח והתקבלו הוצאות נוספות - - -
עדי קול: אפשר לשלוח מכתב שאומר עוד 5,000 שקלים.
עדי קול: אפשר שני מכתבים.
קארין אלהרר: האם בשלוש השנים האחרונות שלחתם התראות מאסר?
<ענת הר אבן: נשאר עדיין הגרעין הקשה של החייבים, שאנחנו יודעים שהוא גרעין שמשתמט מתשלום החוב.
<ענת הר אבן: הסעיף הזה נועד לשלם באותו גרעין משתמט.
<ענת הר אבן: זה שאת לא נותנת עוד אפשרות לחייב לבוא ולהסדיר את החוב, עוד התראה שנשלחת אליו, עוד דיון שהוא צריך להגיע - - -
מרב מיכאלי: אין שום קשר.
מרב מיכאלי: מדיניות ההתראות שלכם לא חייבת להיות צמודה בדיוק רק לסנקציה החמורה ביותר.
מרב מיכאלי: מה גם שצודק כבוד היושב-ראש, שאנחנו גם מוסיפות שזה יהיה האמצעי האחרון וכן הלאה וכן הלאה.
מרב מיכאלי: אין שום מניעה שתשלחו התראה לפני שזה מגיע בכלל, כמו שאמרה חברת הכנסת קול - - -
<אבי ליכט: אתם לא נותנים לנו - - -
עדי קול: דיברת על הגרעין הקשה.
עדי קול: אם נבדוק את הגרעין הקשה, לא נראה שהחובות שלהם יותר מ-10,000?
עדי קול: יש פה נתונים, תראו לנו.
<אבי ליכט: חלק כן וחלק לא.
<קריאה: כ-80% מהחובות בהוצאה לפועל הן עד 10,000 שקלים.
מרב מיכאלי: אנחנו מדברים על אלה שבעלי יכולת ובעלות יכולת שמשתמטים.
עדי קול: תראו לנו את הנתונים של הגרעין הקשה.
עדי קול: אמרתם שיש גרעין קשה, בואו נראה מה החובות שלהם בממוצע.
עדי קול: אם החובות שלהם 2,500 שקל, בסדר, אבל תראו שזה מעל 10,000, ואז נחליט.
אורי מקלב: אבי, אני יכול להציע הצעת פשרה.
אורי מקלב: הצעת פשרה לכל המציעים.
אורי מקלב: אני מציע שיהיה 5,000 שקל, ובתנאי שזה החוב המקורי ללא שום תוספות.
מרב מיכאלי: זו הצעה יפה.
עדי קול: אנחנו מוכנות.
אורי מקלב: אם כנים דבריכם, זה מה שאנחנו מציעים.
אורי מקלב: על מי אנחנו באים להגן?
אורי מקלב: כפי שאמרה - - -
עדי קול: 5,000 זה החוב המקורי.
אורי מקלב: המקורי.
קארין אלהרר: בלי ריביות, בלי - - -
אורי מקלב: בלי ריביות, בלי תוספות, בלי שום הוצאות.
אורי מקלב: אם כנים דבריכם על הפיכה של חייב לזכאי, נלך בצורה אמיתית.
אורי מקלב: הבעיה שלנו, שאנחנו מתמודדים, כפי שיאמרו כאן אזרחים, כאשר מ-300 ומ-500 נהיה 10,000.
עדי קול: אורי, זה רעיון מעולה.
עדי קול: רעיון מצוין.
עדי קול: אנחנו מסכימים עם אורי.
מרב מיכאלי: חבר הכנסת מקלב, חזרת מהחופשה חבל על הזמן.
אורי מקלב: רק שלא ידכאו לי כאן את כל הרעיונות.
אורי מקלב: אני מגיע לכאן, אחרי יומיים מדכאים לי הכול.
<אבי ליכט: גבירותי ורבותי, בואו תסתכלו רגע על התמונה הכוללת.
<אבי ליכט: אני רוצה - - -
קארין אלהרר: זה מה שעשינו עד עכשיו.
<אבי ליכט: אני באמת מקשיב לכם, רק תנו לי בכל זאת להציג גם את העמדה שלנו.
<אבי ליכט: בואו נראה את התמונה הכוללת.
<אבי ליכט: המציאות היא כזאת שאנחנו באים אליכם עם הצעת חוק שמבחינתנו היא הצעת חוק מהפכנית.
<אבי ליכט: אנחנו באים בפעם הראשונה וקובעים עמדה ערכית של ביטול המאסרים.
<אבי ליכט: הצעת החוק הזאת נתקלת, אני אגדיר בעדינות, בחמיצות מסוימת.
עדי קול: בשמחה ובחיבוק חם.
עדי קול: אנחנו מעריכים מאוד את ההצעה ואנחנו שמחים עליה.
<אבי ליכט: אנחנו זקוקים לפידבקים חיוביים, ואני מודה לך על כך, אבל אתם חייבים לראות גם את הצד השני.
<אבי ליכט: הצד השני הוא שאנחנו מנסים לבנות איזון מול העמדה הערכית של ביטול המאסרים.
<אבי ליכט: באנו עם המרשם הזה.
<אבי ליכט: בעינינו הוא לא קטסטרופלי כזה, ואני גם חושב שיש איזה הבנה אצלכם ואצלכן שבסופו של דבר עם עוד קצת איזונים, זה בסך הכול דבר שיכול לעבור.
<אבי ליכט: שמענו את ההערות שלכם בדיון הקודם.
<אבי ליכט: תנו לנו לקרוא את כל הסעיף, תראו את כל התמונה, תראו גם מה אנחנו מוכנים לוותר בדברים אחרים, ואז נוכל לדבר רק על המספר.
<אבי ליכט: חבל עכשיו להתעקש על זה, כי בסופו של דבר זאת לא כל התמונה.
<אבי ליכט: לכן יש לי הצעה גם ליושב-ראש הוועדה, שייתנו לנו בבקשה לקרוא, תראו את כל התיקונים, איך התחלנו, ואפשר יהיה בסוף לדבר גם על המספר.
<אבי ליכט: חבל להתעכב עליו, כי אין לנו מעבר לזה מה להגיד.
דוד רותם: דברו.
<אבי ליכט: תודה, יושב-ראש הוועדה.
<שירן ברזילי-גלוטר: אלעזר הפנה את תשומת לבי שהשמטתי את הסעיף הראשון של תנאי כניסה למרשם.
<שירן ברזילי-גלוטר: "(1) הוא שוכנע כי הדבר מוצדק בנסיבות העניין, בהתחשב בפגיעה בחייב ובהליכים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב והטלת הגבלות לפי פרק ו'1.
עדי קול: מה עם ההצעה?
<שירן ברזילי-גלוטר: ההצעה של ועדת החוקה זה לצרף להליכים אחרים שפגיעתם בחייב פחותה ויש בהם להביא לתשלום, ואנחנו מסכימים.
עדי קול: אתם מסכימים לזה?
עדי קול: אנחנו שמחים לשמוע.
דוד רותם: מה עם הטלפון?
<אבי ליכט: כבר הסכמנו.
<שירן ברזילי-גלוטר: כבר נגיע אליו.
<שירן ברזילי-גלוטר: התנאי השלישי זה "התקיים אחד מאלה:" – אנחנו מדברים פה על שלושה מסלולים שהם בעצם שניים.
<שירן ברזילי-גלוטר: האחד של התייצבות בפני רשם ואחד של אי-התייצבות בפני רשם.
<שירן ברזילי-גלוטר: אני מתחילה מהמסלול הראשון של התייצבות בפני רשם.
<שירן ברזילי-גלוטר: "(א) טרם חלפו שישה חודשים מיום שהחייב הובא לפני רשם הוצאה לפועל על פי צו הבאה לפי סעיף 69יב או בא לפניו בדרך אחרת והוכח לרשם ההוצאה לפועל כי הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום החוב ולא ניתן הסבר סביר לאי-התשלום; (ב) רואים את החייב כבעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו לפי סעיפים 7ג, 67(ד), 69יא(ד) או 69יג(ד), והתקיימו כל אלה: (1) חלפו שישה חודשים ממועד המצאת האזהרה לחייב בהמצאה מלאה; (2) נשלחה לחייב הזמנה בדואר רשום עם אישור מסירה, להתייצב לדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים; (3) בהזמנה לפי פסקה (2) צוין, כי רשם ההוצאה לפועל יורה על רישום החייב במרשם החייבים המשתמטים אלא אם כן החייב פרע את החוב או התייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל או לדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים וישכנע את רשם ההוצאה לפועל כי הוא אינו בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו, או שניתנה החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל; (4)" – כאן הסעיף של הטלפונים – "נעשה ניסיון ליצור קשר עם החייב באמצעות הטלפון הנייח או הנייד, ככל שישנו במערכת ההוצאה לפועל, כדי לוודא כי קיבל את האזהרה ואת ההזמנה לדיון לפי פסקה (2), וכי הוא מודע לקיום ההליכים נגדו.
<שירן ברזילי-גלוטר: " זו הערה שהתקבלה והוטמעה.
עדי קול: ניסיון ממשי, אני מבקשת.
עדי קול: "נעשה ניסיון" זה גם חייגתי ולא עבד.
<דבי גילד-חיו: ממילא אי-אפשר להוכיח את זה.
<דבי גילד-חיו: הבן-אדם יגיד "לא התקשרו אלי", הם יגידו "התקשרנו".
עדי קול: נרצה לראות ניסיון ממשי – כמה שיחות יוצאות.
<שירן ברזילי-גלוטר: אין לנו בעיה.
<קריאות: אין לנו בעיה.
<אליסה דברה: לגבי החוב.
<אליסה דברה: האם מרגע שהוכרז החוב - - -
דוד רותם: את החוב כבר קבענו.
<אליסה דברה: יש לי בקשה מאדוני היושב-ראש.
<אליסה דברה: יש לי שאלה חשובה מאוד-מאוד.
דוד רותם: תשלחי מכתב, אני אענה לך.
<אליסה דברה: האם החוב הוא מרגע שנקבע או שחלה עליו ריבית ואז הוא גדל ואז החייב לא יכול לשלם אותו כי הוא לא יודע מה החוב?
<אליסה דברה: מאוד חשוב לדייק בנקודה הזאת.
<אליסה דברה: מהו החוב שאנחנו אומרים?
<אליסה דברה: מה הוא צריך לפרוע?
<אליסה דברה: האם את החוב שהיה ברגע שהוא היה אצל הרשם או החוב - - -
<ענת הר אבן: החוב הפסוק לפי הגדרת החוב.
<ענת הר אבן: לפי הגדרת החוב.
<אליסה דברה: כל מה שנצבר, ואז יכול להיות שהוא בינתיים לא יכול לשלם.
<אליסה דברה: רבותי, יש פה בעיה.
עדי קול: למה הוא לא יכול לשלם?
<אליסה דברה: נניח שהחוב שלו היה 1,000 שקלים, הוא בא לפני הרשם והוא התחייב שהוא משלם את החוב הזה.
<אליסה דברה: בינתיים נצברו ריביות או שהזוכה הגיש עוד בקשה והחוב גדל ל-1,500 או ל-2,000, ואת זה הוא כבר איננו יכול לשלם.
<אליסה דברה: האם הוא חייב סרבן?
מרב מיכאלי: אדוני, לגבי הסעיף של הטלפון, עמדת על כך שייעשה ניסיון?
<ענת הר אבן: אם הוא עומד בצו חיוב בתשלומים, הוא לא חייב סרבן ומשתמט.
<ענת הר אבן: אם הוא עומד במה שהרשם קבע לו, הוא לא חייב משתמט.
מרב מיכאלי: עדי, מה הצעת לנוסח הזה?
עדי קול: ניסיון ממשי.
דוד רותם: אפשר לכתוב "נעשה ניסיון ממשי".
<אבי ליכט: אין לי בעיה.
<אבי ליכט: קיבלנו את ההצעה.
<דוד מדיוני: הסכמנו.
<אבי ליכט: הלאה.
<שירן ברזילי-גלוטר: "(5) החייב לא פרע את החוב או לא התייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל או לדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים ולא נתן הסבר סביר לאי-התייצבותו ולא ניתנה החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל; (ג) התקיימו התנאים המפורטים בסעיף קטן (א)(3)(ב)(1) עד (4) והחייב התייצב לפני רשם ההוצאה לפועל בדיון בעניין רישומו במרשם החייבים המשתמטים או שבא לפני רשם ההוצאה לפועל בתקופה שבין משלוח ההזמנה לדיון לבין מועד הדיון כאמור והוכח לרשם ההוצאה לפועל כי הוא בעל יכולת המשתמט מתשלום החוב ולא ניתן הסבר סביר לאי-התשלום.
אורית סטרוק: האם יש לו זכות ייצוג חובת ייצוג?
קארין אלהרר: אין שום חובה כזאת בהוצאה לפועל.
דוד רותם: אין חובה, יש זכות.
אורית סטרוק: אם הוא לא מיוצג, מצבו עלול להיות עגום מאוד.
קארין אלהרר: ברוכה הבאה להוצאה לפועל בישראל.
אורית סטרוק: אני אומרת שאנחנו מתייפייפים עם זה שהוא בא כאילו בפני הרשם אם הוא לא יודע איך לייצג את עצמו שם.
קארין אלהרר: בואו נקווה שהוא פגש בדרך מתנדבים מעמותות שיסייעו לו.
<ליאור שפירא: זה נכון לגבי כל הליך בבית משפט.
עדי קול: לגבי כל הליך בהוצאה לפועל.
<ליאור שפירא: וגם בבית משפט.
<דוד מדיוני: גם בבית משפט.
קארין אלהרר: זה לא עושה את זה טוב יותר.
<דוד מדיוני: תגידי לשר האוצר שיגדיל את התקציב.
קארין אלהרר: זה טיעון קל מדי "תגידי לשר האוצר".
עדי קול: אבל טיעון קבוע.
<שירן ברזילי-גלוטר: "(ב) לא יירשם במרשם החייבים המשתמטים חייב כאמור בסעיף קטן (א)(3)(א), אלא לאחר שמנהל לשכת ההוצאה לפועל שלח לחייב בדואר התראה שבה צוין כי הרשם החליט לרשום את שמו במרשם כאמור וכי החלטה זו תיכנס לתוקף בתום שלושים ימים מיום המצאתה, אלא אם כן ייפרע החוב, או שהחייב יתייצב לחקירת יכולת בלשכת ההוצאה לפועל וישכנע את רשם ההוצאה לפועל כי הוא אינו בעל יכולת המשתמט מתשלום חובותיו, או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
<שירן ברזילי-גלוטר: (ג) ציווה רשם ההוצאה לפועל על רישומו של החייב במרשם החייבים המשתמטים (בסעיף זה – צו רישום), בדיון לפי סעיף קטן (א)(3)(א) במעמד החייב, לא יחולו הוראות סעיף קטן (ב) וצו הרישום יכנס לתוקף בתום שלושים ימים מיום מתן הצו, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
<שירן ברזילי-גלוטר: (ד) החליט רשם ההוצאה לפועל על רישומו של חייב במרשם החייבים המשתמטים לפי סעיף קטן (א)(3)(ב), ייכנס צו הרישום לתוקף שלושים ימים לפחות ממועד אישור המסירה לפי פסקת משנה (2) לאותו סעיף קטן או במועד שנקבע לדיון בעניין רישום שמו של החייב במרשם החייבים המשתמטים, לפי המאוחר, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
<שירן ברזילי-גלוטר: (ה) החליט רשם ההוצאה לפועל על רישומו של חייב במרשם החייבים המשתמטים לפי סעיף קטן (א)(3)(ג), ייכנס צו הרישום לתוקף בתום שלושים ימים מיום מתן הצו, אלא אם כן ייפרע החוב או שתינתן החלטה אחרת בידי רשם ההוצאה לפועל.
<שירן ברזילי-גלוטר: " זו הערה של הייעוץ המשפטי של הוועדה שהוטמעה.
<דב אבן אור: מה קורה אם מישהו רוצה לערער?
<שירן ברזילי-גלוטר: "(ו) בסעיף זה, "לשכת ההוצאה לפועל" – לשכת ההוצאה לפועל שבה מתנהל התיק או לשכת ההוצאה לפועל, שליד בית משפט השלום שבאזור שיפוטו נמצא מקום מגוריו של החייב.
<שירן ברזילי-גלוטר: " אנחנו עוברים לחלק של ניהול מרשם חייבים משתמטים, סעיף 66ו.
<שירן ברזילי-גלוטר: "(א) מרשם החייבים המשתמטים יכיל את שם החייב, מספר תעודת הזהות שלו ותאריך ההחלטה על רישומו במרשם כאמור.
<שירן ברזילי-גלוטר: (ב) מרשם החייבים המשתמטים יהיה פתוח לעיון הציבור באתר האינטרנט של מערכת ההוצאה לפועל בדרך של שאילתה שבה יצוין מספר תעודת הזהות של האדם שלגביו מתבקש המידע וכן פרטים מזהים של מגיש השאילתה.
<אבי ליכט: שאלות.
עדי קול: כבר שאלנו, אתה יודע.
עדי קול: אנחנו מחכים לתשובות.
מרב מיכאלי: אתה רוצה לגמור לקרוא עד הסוף?
עדי קול: אמרת שתחזור עם תשובה.
<אבי ליכט: נעשה את זה בצורה מסודרת.
<אבי ליכט: תגידו את עמדתכם, ואנחנו נענה.
קארין אלהרר: זה יותר ברמת השאלה.
קארין אלהרר: האם כל אדם יכול להיכנס מאתר האינטרנט?
עדי קול: אנחנו יודעים את עמדתך, שאתה לא מעוניין להגביל שימושים.
עדי קול: היינו רוצים לראות הגבלה של שימושים.
עדי קול: גם דיברנו אתמול על העובדה שכאשר בן-אדם יבקש את הבקשה הוא יצטרך להסביר את סיבת הפנייה שלו, למה הוא מבקש.
עדי קול: הסכמת קודם כול לזה, וזה לא מופיע.
<ליאור שפירא: מה, להגביל כניסה למאגר הזה?
עדי קול: שלא כל אחד יוכל - - -
דוד רותם: רוצים לדעת למה אתה רוצה להיכנס.
<ליאור שפירא: כדי לא לעשות עסקאות עם אנשים כאלה.