GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רוני טלמור: (א) תחילתן של תקנות אלה, למעט התקנות המפורטות בתקנות משנה (ב), ביום תחילתו של חוק ניירות ערך (תיקון מס' 53), התשע"ד-2013.
<רוני טלמור: (ב) תחילתן של ההגדרות "משקיע מוסדי" ו"נושא משרה בכירה" כנוסחן בתקנות 1(3), ושל תקנות 1(5), 4(1) ו-(2)6, 7(1), ו-(2) ו-(5), 8 ו-13(2) 30 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה.
<ונגרקו רן: אפשר הערה לסיום?
עדי קול: אני רוצה להביא את קובץ התקנות שהוקרא עכשיו להצבעה.
עדי קול: מי מחברי הנסת הנוכחיים בישיבה בעד התקנות כפי שהוקראו?
דוד רותם: מה עם תקנה 6(4)?
עדי קול: אמרתם שתחזרו עם זה.
<אמיר וסרמן: אני, לפחות, הסתכלתי בינתיים ולא זיהיתי את הבעיה.
<אמיר וסרמן: אני חושב שרוני צדקה כי לא מדובר על דרישה להוכחת בעלות, אבל אולי תחזור שוב על ההערה ונוודה שאין כאן טעות.
<אמיר וסרמן: אנחנו מדברים על הנושא של הודעות עמדה: היכולת שלכם להעביר הודעות עמדה לפני היום הקובע.
וינדזברג: לפני יום קובע אין לי את הגדרת האוכלוסייה.
<אמיר וסרמן: איפה אתה רואה את הדרישה להעביר?
וינדזברג: אתם אומרים שאני צריך להעביר לא יאוחר מיום עסקים לאחר פרסומה באתר ההפצה.
וינדזברג: ואם ההודעה מתפרסמת לפני יום קובע, אני פשוט לא יודע מי האוכלוסייה הזכאית.
<יואב בריק: אם היא מתפרסמת לפני המועד הקובע אנחנו עדיין לא יודעים למי אנחנו נדרשים להעביר.
<יואב בריק: אין לנו רשימה סגורה של בעלי מניות שאנחנו יודעים למי להעביר.
<אמיר וסרמן: לא הצלחתי להבין את ההבדל מהמצב היום.
עדי קול: היום יש להם 5 ימים.
<אמיר וסרמן: בדיוק.
<אמיר וסרמן: לפני התיקון הדרישה הייתה שזה יהיה לא יאוחר מ-5 ימים לאחר פרסומו באתר ההפצה.
<אמיר וסרמן: לכאורה, גם כן יכול להיות מצב שזה לפני המועד הקובע.
וינדזברג: כן, ואז יש לנו בעיה.
וינדזברג: אנחנו מעכבים את זה - - -
<אמיר וסרמן: לא.
<אמיר וסרמן: זו בעיה שנתקלתם בה - - -
<רוני טלמור: יותר מזה, כתוב בתקנה שצריך להפיץ לכל בעל מניות לא רשום המחזיק מניות באמצעותו.
<רוני טלמור: לא כתוב שזה צריך להיות דווקא כזה שיש לו זכות הצבעה.
<רוני טלמור: פשוט צריך להפיץ לכולם וזהו.
וינדזברג: לכל מאות אלפי הלקוחות שגם לא מחזיקים בנייר?
<יעל תנחומא: למי שמחזיק באותו זמן.
וינדזברג: רק מי שמחזיק את הנייר.
<רוני טלמור: אבל זה נעשה בהיתר ההפצה.
<רוני טלמור: אני לא מבינה, כתוב: חבר בורסה ישלח בדואר אלקטרוני בלא תמורה קישורית לנוסח הודעות העמדה באתר ההפצה לכל בעל מניות לא רשום המחזיק מניות באמצעותו.
דוד רותם: רוני, אתם תבדקו את הניסוח הזה ותתקנו.
<רוני טלמור: כי גם אחרי המועד הקובע יכול להיות שיהיו בעלי מניות בלי זכות הצבעה כי הם קנו אחרי המועד הקובע.
וינדזברג: אם קנו אחרי המועד הקובע, אז הם לא יהיו זכאים.
וינדזברג: הם לא זכאים.
<ניצן רוזנברג: הוא מתכוון לזה שהוא רוצה לשלוח רק לאותם בעלי מניות שיקראו את זה לצורך ההצבעה.
<ניצן רוזנברג: אבל אולי זה מעניין משקיעים גם מסיבות אחרות.
וינדזברג: את רוצה לשלוח את זה לכל מאות אלפי האנשים?
<ניצן רוזנברג: מה הקושי בזה?
וינדזברג: מה הקושי?
וינדזברג: היום אנחנו - - -
עדי קול: יבדקו.
עדי קול: אנחנו לא נצביע על זה.
<שמואל האוזר: אני מעדיף שנצביע ונכריע בעניין.
<שמואל האוזר: עדיף שלא לדחות.
<ניצן רוזנברג: אם התיקון יידרש.
<ניצן רוזנברג: אני לא יודעת, יכול להיות שרוני צודקת.
<ניצן רוזנברג: הוא אומר שהיום, אם הוא נתקל באותה בעיה – כי גם היום זה מנוסח באותו אופן – ממתינים למועד הקובע.
<רוני טלמור: נגיד שמתוך 1,000 בעלי מניות שיש אצלו, 950 היו במועד הקובע זכאים להצביע ולכן, לכאורה, זה רלוונטי לנו.
<רוני טלמור: אבל יש עוד 50 שאולי קנו אחרי או מאיזושהי סיבה - - -
וינדזברג: קנו אחרי?
וינדזברג: הם לא יכולים להיות זכאים אם הם קנו אחרי.
<רוני טלמור: הם לא יכולים להיות זכאים להצביע ולכן הוא לא רוצה לשלוח להם את המידע.
עדי קול: יש בזה היגיון.
<ניצן רוזנברג: הבעיה היא לא עם אלה שקנו אחרי.
<ניצן רוזנברג: הבעיה היא אלה שלפני.
<ליאת עדי: אבל מה המטרה בשליחת הודעות עמדה אם לא כדי להשפיע על ההצבעה שלך?
<ליאת עדי: מה ההיגיון בזה?
עדי קול: רוני, אתם רוצים שנאשר את זה בכפוף לתיקון?
עדי קול: אתם רוצים להכריע עכשיו?
<אמיר וסרמן: אנחנו מדברים על בעיה שקיימת בדין הקיים לא כתוצאה מהתקנות שאנחנו עושים עכשיו.
<אמיר וסרמן: לדעתי, זו בעיה שולית בגלל המועדים.
<אמיר וסרמן: המועד הקובע נקבע הרבה מאוד זמן לפני האסיפה והגשת הודעות עמדה היא בדרך כלל - - -
עדי קול: השאלה אם מטריד אתכם במקרה שהיום הקובע לא חל - - -
<אמיר וסרמן: לא, זו בעיה שיכולה להתרחש.
<אמיר וסרמן: אני לא רואה בעיה לכתוב כאן שהמשלוח יהיה לאחר המועד הקובע.
<אמיר וסרמן: כלומר, לבעלי המניות שהחזיקו במועד הקובע.
<רוני טלמור: גם יכול להיות מצב שבמועד הקובע החזקת מניה - - -
עדי קול: הבנתי, אני - - -
<רוני טלמור: - - - מכרת, ובעצם השאלה אם היית זכאית להצביע או לא כבר לא רלוונטית – בעצם אתה מצביע.
עדי קול: אנחנו נוסיף את הנוסח.
וינדזברג: אני רק רוצה להעיר - - -
עדי קול: קיבלת – אנחנו ממשיכים.
עדי קול: אני רוצה להצביע על הקובץ כמו שהוא עם התיקון של 6(4):
עדי קול: אנחנו מוסיפים את היום הקובע.
עדי קול: מי מחברי הוועדה הנמצאים באולם בעד התקנות?
עדי קול: בעד התקנות – פה אחד
עדי קול: פה אחד.
<ניצן רוזנברג: ההצבעה הייתה על הנוסח עם התיקונים, כמובן.
עדי קול: אנחנו עוברים לחלק השני.
<דורית ואג: הודעה ומודעה.
עדי קול: הודעה ומודעה.
<רוני טלמור: "תקנות החברות (הודעה ומודעה על אסיפה כללית ואסיפת סוג בחברה ציבורית) (תיקון), התשע"ד-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 66(ב), 69, 75 ו- 366 לחוק החברות, התשנ"ט-1999, לאחר התייעצות עם רשות ניירות ערך ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה: תיקון השם 1.
<רוני טלמור: בתקנות החברות (הודעה ומודעה על אסיפה כללית ואסיפת סוג בחברה ציבורית), התש"ס-2000 (להלן – התקנות העיקריות), בשם התקנות, אחרי "בחברה ציבורית, יבוא "והוספת נושא לסדר היום".
<רוני טלמור: תיקון הפתיח 2.
<רוני טלמור: בפתיח לתקנות העיקריות, אחרי "בתוקף סמכותי לפי סעיפים" יבוא "66(ב),".
<רוני טלמור: תיקון תקנה 1 3.
<רוני טלמור: בתקנה 1 לתקנות העיקריות, אחרי ההגדרה "מניות" יבוא: ""מערכת ההצבעה האלקטרונית" – המערכת הפועלת לפי סימן ב' לפרק ז'2 לחוק ניירות ערך; "תקנות הדוחות" - תקנות ניירות ערך (דוחות תקופתיים ומיידיים), התש"ל-1970 .
<רוני טלמור: " תיקון תקנה 2 4.
<רוני טלמור: בתקנה 2 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א2), במקום "נושא שחלות עליו תקנות הצבעה בכתב" יבוא "נושא מן הנושאים לפי תקנה 2(א) לתקנות הצבעה בכתב"; (2) בתקנת משנה (ב), במקום "לא כלולים נושאים אשר חלות עליהם תקנות כתבי הצבעה כאמור בסעיף 87 לחוק" יבוא "לא כלול נושא מן הנושאים לפי תקנה 2(א) לתקנות הצבעה בכתב"; (3) בתקנת משנה (ג), במקום "נושאים שחלות עליהם תקנות הצבעה בכתב" יבוא "נושא מן הנושאים לפי תקנה 2(א) לתקנות הצבעה בכתב";
משנה יבוא: "(ד) הודעה על אסיפה כללית תפורסם על ידי חברה שאינה מדווחת לפי תקנות הדוחות גם באופן בו מפרסמת החברה דיווחים לבעלי מניותיה לפי דין מדינת החוץ; ואולם, אם נכללו בדיווחיה לפי דין מדינת החוץ הפרטים הנדרשים לפי תקנה 4, בשינויים המחויבים, לא תהיה חייבת בפרסום לפי תקנת משנה זו.
משנה יבוא: "(ה) היה הנושא שעל סדר יומה של האסיפה הכללית טעון אישור הדירקטוריון קודם לאישור האסיפה הכללית, המודעה תפורסם וההודעה תימסר, אם יש חובת מסירה לפי תקנת משנה (א1), לא יאוחר מ-90 ימים לאחר מועד אישור הדירקטוריון כאמור, אלא אם כן נקבע מועד קרוב יותר לכך על פי דין.
<נתי שילה: האם אפשר לקבל הסבר לגבי (ד) שהוא סעיף חדש שהוכנס?
<רוני טלמור: התוכן של ההודעה לפי התקנות, זו בעצם הודעה לבעלי מניות רשומים.
<רוני טלמור: לנו חשוב להבהיר בתקנות אלה שהתוכן של אותן הודעות יהיה גם לפני בעלי המניות הלא רשומים.
<רוני טלמור: כאשר הדבר נעשה לגבי חסרות שנסחרות בבורסה והן חברות מדווחות לפי חוק ניירות ערך, אז חזקה על תקנות ניירות ערך – ואם לא, הדברים האלה יובהרו – שהמידע המהותי הנדרש נכלל בדיווחים, אותו מידע שיש גם בהודעה לבעלי מניות אחרים.
<רוני טלמור: גם בדין הזר בדרך כלל, במיוחד בארצות הברית, החובה היא דברים שמוסרים לחלק מבעלי המניות להפיץ לכולם.
<רוני טלמור: אנחנו רצינו להבהיר שכל בעלי המניות צריכים לקבל את תוכן המידע שיש בהודעה אם ממילא זה נכלל בדיווחים.
<רוני טלמור: אנחנו כמובן לא מעוניינים להכביד ולכן יש גם את הסיפה.
<נתי שילה: זה לגבי חברות חוץ?
<רוני טלמור: זה יחול בעיקר על חברות חוץ וחברות דואליות בגלל שמה שיש לפי חוק ניירות ערך נמצא בשליטה יותר קורבה אלינו.
<נתי שילה: קצת משנים את הכללים לחברות הדואליות.
<יעל תנחומא: הוסדר מבחינת החקיקה.
<יעל תנחומא: עוד לא שמו את הטופס באוויר.
<ליאת עדי: אז מה זה אומר?
<יעל תנחומא: שבקרוב יהיה הטופס.
<יעל תנחומא: עד שתעלה המערכת אנחנו נשים את הטופס.
וינדזברג: זה יהיה אותו טופס?
<יעל תנחומא: מאוד דומה.
עדי קול: ממשיכים.
<דפנה אחיעם: יש כאן שאלה לגבי המועדים.
עדי קול: אם את רוצה לשאול, תשבי לשולחן ותשאלי את השאלה שלך.
<דפנה אחיעם: אני ממשרד טולצ'ינסקי-שטרן.
<דפנה אחיעם: מייצגים חברות נסחרות, בעיקר דואליות וחברות שנסחרות בחו"ל.
<דפנה אחיעם: רצינו לשאול לגבי סעי (ד) אם מאחר ובין כה וכה האישור של האסיפה הכללית נדרש כדי ליישם את ההחלטות עצמן ולא ניתן הרי לפעול אלא אחרי שנתקבל האישור של האסיפה הכללית, האם ניתן לשקול להאריך את המועדים מ-90 יום ל-120 יום?
<רוני טלמור: יצאנו לגבי השאלה למה שאנחנו קוראים שם חיבה "פג תוקף" של החלטות של הדירקטוריון, למה זה 90 ימים.
<רוני טלמור: בהתחלה רצינו שזה יהיה 30 ימים, הארכנו את זה בגלל הערות שקיבלנו.
<רוני טלמור: עדיין מדובר ב-90 ימים מהזימון ולא מהכינוס.
<רוני טלמור: צריך גם לזכור שדירקטוריון, בניגוד לאסיפה שבאמת הכינוס שלה כבד, יכול לעשות גם ישיבה טלפונית, יכול לאשרר טלפונית החלטה שהוא כבר קיבל קודם.
<רוני טלמור: זאת אומרת שההחלטה לא מתה באמת אלא רק צריך לוודא שהפעם האחרונה שבה היא עודכנה או אושררה הייתה לפחות 90 ימים לפני הכינוס.
<רוני טלמור: אני חושבת שזה מספק ודי סביר.
<רוני טלמור: "תיקון תקנה 4 בתקנה 4 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א) – , אחרי "הרוב הנדרש לקבלת ההחלטות," יבוא "זכותו של בעל מניה להצביע באמצעות כתב הצבעה שיועבר במערכת ההצבעה האלקטרונית, המועד האחרון להמצאת בקשה לכלול נושא בסדר היום, אם הוגשה בקשה לפי תקנה 5א - האפשרות כי נושאים יתווספו לסדר היום ופרטיהם יופיעו באתר ההפצה,"; (2) בתקנת משנה (ג) – (א) במקום "נושאים שחלות עליהם תקנות כתבי הצבעה" יבוא "נושא מן הנושאים לפי תקנה 2(א) לתקנות הצבעה בכתב"; (ב) פסקה (8) - תימחק;
משנה יבוא: "(ד) הודעה על אסיפה שנתית של חברה ציבורית שאינה מדווחת לפי תקנות הדוחות תכלול בגוף ההודעה או במסמך פומבי הנלווה אליה – (1) תיאור מלא ועל בסיס אישי של תנאי הכהונה וההעסקה, לפי רכיביהם השונים, שקיבלו בפועל חמשת מקבלי התגמול הגבוה ביותר מבין נושאי המשרה בחברה (להלן – נושאי המשרה), בשנה לגביה נערכו הדוחות הכספיים השנתיים הנדונים באסיפה; (2) תנאי הכהונה וההעסקה של נושאי המשרה האמורים בפסקה (1) יפורטו על פי רכיביהם השונים, בהתאם להכרה בהם בדוחות הכספיים השנתיים האמורים; בפירוט תהיה הפרדה בין רכיבי התגמול השונים; ואולם רשאית החברה להפנות לדיווחים שלה לפי דין המדינה שבה רשומות מניותיה למסחר אשר נכללים בהם הנתונים האמורים באותה מתכונת.
משנה יבוא: " תיקון תקנה 4א 6.
משנה יבוא: בתקנה 4א לתקנות העיקריות, בפסקה (2) – (1) במקום "נושאים שחלות עליהם תקנות הצבעה בכתב" יבוא "נושא מן הנושאים המנויים בתקנה 2(א) לתקנות הצבעה בכתב"; (2) פסקת משנה (ג) - תימחק.
<ניצן רוזנברג: לגבי הנושא של שכר הבכירים, האם תוכלי להסביר את ההבדל בין ההסדר שמוצע כאן לבין ההסדר שבחוק ניירות ערך ותקנה 21?
שונה מההסדר: תיקון 20 עצמו מתמקד בחברה עצמה, בשכר שהיא עצמה משלמת ולנושאי המשרה כפי שהם מוגדרים בחוק.
שונה מההסדר: אנחנו חושבים שתקנות מכוח חוק החברות זו מסגרת הקבוצה שאנחנו יכולים לבקש מידע לגביה.
עדי קול: את יכולה להמשיך.
<רוני טלמור: "הוספת תקנות 5א עד 5ד
העיקריות יבוא: "בקשה לכלול נושא בסדר היום 5א.
העיקריות יבוא: (א) בקשה של בעל מניה לפי סעיף 66(ב) לחוק לכלול נושא בסדר היום של אסיפה כללית שחלה עליה תקנה 2(א2) תומצא לחברה עד שבעה ימים לאחר פרסום זימון האסיפה.
העיקריות יבוא: (ב) בקשה של בעל מניה לכלול נושא בסדר היום של אסיפה כללית אחרת תומצא לחברה עד שלושה ימים לאחר פרסום זימון האסיפה.
העיקריות יבוא: הודעה על סדר יום מעודכן 5ב.
העיקריות יבוא: מצא הדירקטוריון כי נושא שהתבקש לכללו בסדר היום לפי תקנה 5א מתאים להיות נדון באסיפה הכללית, תכין החברה סדר יום מעודכן ותפרסם אותו לא יאוחר משבעה ימים אחרי המועד האחרון להמצאת בקשה לפי תקנה 5א, בדרכים האמורות בתקנה 2, ובלבד שאם פרסמה את סדר היום המעודכן באתר ההפצה, אינה חייבת בפרסום מודעה אין בפרסום סדר היום המעודכן כדי לשנות את המועד הקובע כפי שנקבע בהודעה על זימון האסיפה.
העיקריות יבוא: סייג לתחולת תקנות 5א ו-5ב – הודעה מקדימה 5ג.
העיקריות יבוא: (א) תקנות 5א ו-5ב לא יחולו על חברה שפרסמה הודעה מקדימה על כוונתה לכנס אסיפה כללית, 21 ימים לפחות לפני פרסום ההודעה על זימון אסיפה כללית (בתקנה זו – הודעה מקדימה); הודעה מקדימה תפורסם באופן שבו מתפרסמת הודעה על זימון אסיפה כללית.
העיקריות יבוא: (ב) בהודעה מקדימה יתוארו הנושאים הצפויים לעמוד על סדר היום של האסיפה הכללית וכן יצוין כי זכותו של בעל מניה לפי סעיף 66(ב) לחוק להציע נושא לסדר היום וכי החברה תהיה רשאית שלא לבחון הצעות שיתקבלו יותר מ-14 ימים לאחר פרסום ההודעה המקדימה.
העיקריות יבוא: בקשה לכלול בסדר היום הצעת מועמד לכהונה כדירקטור 5ד.
העיקריות יבוא: בקשה של בעל מניה לכלול בסדר היום של האסיפה הכללית הצעת מועמד לכהונה כדירקטור לפי תקנה 5א או 5ג תכלול את הפרטים האמורים בתקנה 26 לתקנות הדוחות ותצורף אליה הצהרת המועמד לכהן כדירקטור לפי סעיף 224ב לחוק, ולפי העניין - גם הצהרה לפי סעיף 241 לחוק.
העיקריות יבוא: ".
<דפנה אחיעם: מבחינת המועדים ב-5ג, רצינו לדעת אם אפשר לשקול להאריך את המועד שניתן לחברה במקום 7 ימים שנותרים לחברה להגדיל את זה ל-10 או 14 ימים כדי לאפשר לחברה לקבל את ההחלטות שהיא צריכה לגבי הוספת הנושא לסדר-היום ולתקן את הזימון שמן הסתם, בסלוחות זמנים כאלה, כבר יחסית לקראת הפצה.
<רוני טלמור: את ה-21 ימים חילקנו ככה שלבעלי המניות יהיו 14 יום לבקש נושאים ולחברה יהיו 7 ימים.
<רוני טלמור: יש פה שאלה של איזונים: מצד אחד לא רצינו שהודעה תהיה יותר מדי זמן מראש כדי שהיא תהיה בגדר הרלוונטית, ומצד שני חשבנו שהחברה, כשהיא נערכת לאסיפה כללית, השליטה נמצאת אצלה – היא יודעת מה היא רוצה להציע והיא יודעת מה יהיה סדר-היום – בדרך כלל, הצעת נושאים נוספים צפויה להיות בעיקר דירקטורים.
<רוני טלמור: אנחנו חושבים שלבעלי מניות מגיע לקבל את הנתח היותר גדול מהזמן בגלל שהם לא אלה שיודעים בדיוק מתי הולכת להיות אסיפה כללית, זה מה שהחברה כן יודעת, ולכן נתנו להם שבועיים.
<רוני טלמור: אם רוצים להציע דירקטור – צריך למלא טפסים, צריך להכין את הדברים, צריך כמובן קודם לפנות לאנשים ולראות שהם מוכנים ופנויים להגיש את המועמדות שלהם.
<רוני טלמור: החלוקה הזאת נראית לנו מאוזנת.
<רוני טלמור: אני פשוט חוששת שהמשמעות של מה שאת מבקשת תהיה להאריך מ-21 ימים לעוד שבוע, לתת שבועיים פה ושבועיים שם, האלה אם זה לא הרבה יותר מדי זמן לפני שבכלל מזמנים את האסיפה: זה כבר חודשיים מראש.
עדי קול: צריך לשנות את האיזון.
עדי קול: אבל אני מבינה את האינטרס לתת לבעלי המניות זמן ארוך יותר.
<דפנה אחיעם: - - - לחברה להיערך ולקבל את ההחלטות שנדרשות ולהיערך ולהכין זימון מחדש.
<רוני טלמור: הלוואי שיהיו בקשות כאלה והלוואי שהשאלה אם זה מספיק זמן תעלה.
עדי קול: הבנו.
עדי קול: אם צריך – אנחנו נתקן את זה.
עדי קול: תקריאי את סעיף התחילה.
<רוני טלמור: "תחילה 8.
<רוני טלמור: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן, ואולם תחילתן של ההגדרה "מערכת ההצבעה האלקטרונית" כנוסחה בתקנה 3 ושל תקנות, 4(1) עד (3), 5(1) ו-(2) ו-6 לתקנות אלה ביום תחילתו של חוק ניירות ערך (תיקון מס' 53), התשע"ד-2013.
עדי קול: סיימנו להקריא.
עדי קול: אני רוצה להצביע על קובץ התקנות הזה בהתאם לנוסח שהוקרא.
עדי קול: האם כל חברי הכנסת שנמצאים בחדר מצביעים בעד?
עדי קול: התקנות אושרו.
עדי קול: אנחנו עוברים לקובץ התקנות הבא.
<רוני טלמור: הולכים מהכבד אל הקל – הקובץ הבא זה קובץ תקנות החברות (הוכחת בעלות במניה לצורך הצבעה באסיפה הכללית)(תיקון), התשע"ד-2014.
<רוני טלמור: "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 71 ו- 366 לחוק החברות, התשנ"ט-1999, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.
<רוני טלמור: בתקנה 1 לתקנות החברות (הוכחת בעלות במניה לצורך הצבעה באסיפה הכללית), התש"ס-2000 (להלן – התקנות העיקריות), במקום "הנדרש" יבוא "זכאי" ובמקום "ימציא לחברה אישור" יבוא "בדרך של המצאת אישור לחברה".
<רוני טלמור: תיקון תקנה 2 2.
<רוני טלמור: בתקנה 2(א) לתקנות העיקריות – (1) ברישה, במקום "לבקשת בעל מניות" יבוא "לבקשת בעל מניות המעוניין להמציא אישור בעלות כאמור בתקנה 1"; (2) פסקה (4) - תימחק.
<ליאת עדי: אני רוצה להתייחס.
עדי קול: תני לה לסיים, לא באמצע מילה.
<רוני טלמור: גמרתי להקריא את סעיף (2).
עדי קול: את יכולה להתייחס.
<ליאת עדי: לגבי תיקון תקנה 2, כתוב בסעיף 2(ב) אישור בעלות ייחתם בידי חבר הבורסה הנותן אותו.
<ליאת עדי: הסעיף הזה מתייחס לכתבי הצבעה שהיום נשלחים בדואר ללקוחות והם מלווים באישור בעלות.
<ליאת עדי: היום חברי הבורסה מטריחים את גברת כהן מחדרה להגיע לסניף הבנק כדי שהבנק יחתום על אישור הבעלות.
<ליאת עדי: אנחנו סבורים שהואיל ונפתח עכשיו ערוץ חדש וניתן בסלון להיכנס לאתר ההצבעה, ללחוץ על כפתור ולהגיד שאישור הבעלות עבר עכשיו לחברה, אין מקום יותר לחייב את הלקוחות להגיע לסניף ולהחתים אישור בעלות.
<ליאת עדי: נראה לנו שכל הנושא הזה של הצבעה באינטרנט מייתר את הצורך הזה.
<רוני טלמור: הנושא של הוכחת בעלות ידנית, אמרנו שנשאיר אותו כי אנחנו משאירים את כל המסלול הידני בשלב זה במקביל למסלול במערכת.
<רוני טלמור: החתימה נדרשת כדי לקבל אוטנטיות של המסמך וזה היה בסיכום בזמנו לגבי הוכחות הבעלות ואני לא חושבת שזה נכון כרגע לשנות את זה.
<רוני טלמור: בסך הכול, מדובר פה במשמעות קניינית שעולה מהנייר הזה.
<רוני טלמור: המערכת עצמה בנויה בצורה כזאת שהיא יודעת בצורה מאוד מתוחכמת לתת חלופה לעניין הזה: החתימה הזו, כמובן, לא נדרשת במערכת.
<רוני טלמור: אנחנו מצפים ומקווים יחד אתכם שהשימוש בכתבי הצבעה ידניים ילך ויפחת ככל שהציבור יראה שאפילו אם הוא לא רוצה להצביע במערכת, המערכת היא מנגנון הרבה יותר נוח לקבל אישור בעלות.
וינדזברג: אפשר חתימה אלקטרונית במקום חתימה אוטנטית?
<רוני טלמור: אנחנו שומעים את זה כבקשה עכשיו בפעם הראשונה.
<רוני טלמור: זה משהו שצריך לבדוק אותו.
<ונגרקו רן: אני רודף אחריכם 3 שנים עם הסיפור הזה.
עדי קול: זה נושא חדש ואנחנו לא דנים בזה עכשיו.
<ונגרקו רן: אלו תקנות – זה לא בדיוק נושא חדש.
עדי קול: נכון, אבל זה לא קשור.
עדי קול: הם הציעו להביא את התקנות האלה בשינוי - - -
<ונגרקו רן: אבל אני רוצה - - -
<ניצן רוזנברג: אני חושבת שמשרד המשפטים נתן תשובה.
<רוני טלמור: "תיקון תקנה 4 3.
<רוני טלמור: בתקנה 4 לתקנות העיקריות – (1) בתקנת משנה (א), אחרי "לבעל מניות" יבוא "ללא תמורה";
משנה יבוא: "(ב) בעל מניות רשאי לקבל אישור בעלות נוסף לאותו מועד קובע לגבי החזקותיו במניות החברה כאמור בתקנת משנה (א), וחבר הבורסה רשאי לדרוש תמורה בעד הפקת אישור הבעלות הנוסף.
משנה יבוא: " (3) תקנות משנה (ג) עד (ה) - יימחקו.
משנה יבוא: הוספת תקנה 4א
העיקריות יבוא: "הוכחת בעלות באמצעות מערכת ההצבעה האלקטרונית 4א.
העיקריות יבוא: מבלי לגרוע מהאמור בתקנות 1 ו-2, מסר אלקטרוני מאושר לפי סעיף 44יא5 לחוק ניירות ערך שעניינו נתוני המשתמשים במערכת ההצבעה האלקטרונית – דינו כדין אישור בעלות לגבי כל בעל מניות הנכלל בו.
העיקריות יבוא: תיקון התוספת
אלה יימחקו: "פרטים לשם הצבעה באמצעות האינטרנט (1) קוד הזיהוי .................. (2) קוד הבקרה .................." תחילה 6.
אלה יימחקו: תחילתן של תקנות אלה ביום תחילתו של חוק ניירות ערך (תיקון מס' 53) , התשע"ד- 2013.
אלה יימחקו: ".
עדי קול: טוב.
עדי קול: סיימנו להקריא את החלק הזה.
עדי קול: אני רוצה להצביע על קובץ התקנות הנוכחי בהתאם לשינויים שהוקראו.
עדי קול: התקנות התקבלו פה אחד.
עדי קול: נשאר הצו.
<שמואל האוזר: תודה רבה.
עדי קול: תקריאי את הצו.
<רוני טלמור: "צו החברות (תיקון התוספת הראשונה לחוק), התשע"ד-2014 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 19(2א) ו-366 לחוק החברות, התשנ"ט-1999 (להלן – החוק), בהתייעצות עם יושב ראש רשות ניירות ערך, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור: תיקון התוספת הראשונה לחוק 1.
<רוני טלמור: בתוספת הראשונה לחוק, פרט 8 - בטל.
<רוני טלמור: תחילה 2.
<רוני טלמור: תחילתו של צו זה ביום תחילתו של חוק ניירות ערך (תיקון מס' 53), התשע"ד- 2013.
עדי קול: אנחנו רוצים להצביע גם על הצו.
עדי קול: אני מצביעה.
עדי קול: בעד הצו – פה אחד
עדי קול: אני מאשרת פה אחד.
עדי קול: אני נועלת את הישיבה.
דוד רותם: אנחנו נצביע עכשיו על הבקשה לרביזיה.
דוד רותם: מי בעד הבקשה לרביזיה?
דוד רותם: בעד הבקשה לרביזיה – 8
דוד רותם: אנחנו נקבע דיון - -
עדי קול: למה לא עכשיו?
דוד רותם: אני לא רוצה עכשיו.
עדי קול: שאלתי.
דוד רותם: לא, אין שום סיכוי עכשיו.
דוד רותם: פעם אחת נפלתי בפח הזה.
דוד רותם: זה לא יקרה שוב.
<קריאה: עכשיו אתה לא תיפול.
דוד רותם: אני לא אפול.
דוד רותם: אני לא אקיים היום דיון.
דוד רותם: אנחנו נקבע מועד לדיון ברביזיה.
ג'מאל זחאלקה: יום כיפור.
דוד רותם: יכול להיות שזה יהיה ביום כיפור.
דוד רותם: איפה מיקי רוזנטל?
דוד רותם: אנחנו נאפשר אז לכל הגופים שרצו לבוא ולטעון טענות בעניין הזה להתייצב ולטעון את הטענות שלהם.
דוד רותם: כל טוב.
אלעזר שטרן: בוקר טוב לכולם, היום נקדיש את הזמן שעומד לרשותנו, עד 11:00, לסקירת שירות הביטחון הכללי ולמצגת.
אלעזר שטרן: לאחר מכן, אני מקווה שנספיק גם את ההתייחסות המקדמית, לפני שאנחנו עוברים על החוק עצמו, של הסנגוריה הציבורית.
אלעזר שטרן: מי פה מהסנגוריה הציבורית?
אלעזר שטרן: עדיין לא הגיעו.
עדי קול: קיבלנו כבר את רשימת הארגונים המוכרזים?
<סיגל קוגוט: יש אותה, והיא גם באינטרנט.
עדי קול: לא, אבל אמרו שיעבירו לנו.
<סיגל קוגוט: העבירו לי, ואני אעביר לכם.
עדי קול: אני אשמח אם תעבירי לנו.
אלעזר שטרן: אז תקבלי אותה, עדי, עד הישיבה הבאה.
אלעזר שטרן: אני רוצה לומר לחברים שלפי סיכום, לאחר המצגת שתוצג כאן, תראו אם אתם יכולים להעביר עותק, ואנחנו נפיץ אותו לפחות בין חברי הוועדה.
אלעזר שטרן: אני מבין שזה יהיה פתוח.
<א': בוקר טוב, ותודה על ההזדמנות שניתנה כדי להציג לפחות את הסוגיה הראשונה, שמתמקדת בנושא ארגוני הסיוע לטרור, ומה שאנחנו קוראים: "ארגוני המעטפת".
<א': אני אעביר פה מצגת ויזואלית מאוד, היא גם תיתן הדגמות ודוגמאות של ארגוני מעטפת שתומכים בארגוני טרור.
<א': אני אציג לא מעט דוגמאות, ואני גם אסביר אותן ואת המשמעויות שלהן, ותוך כדי כך, גם האיום וגם הצורך שלנו בחוק המאבק בטרור.
<א': החלק הראשון של המצגת יעסוק בנושא ארגוני המעטפת עצמם, כל מיני תבחינים ומאפיינים, והחלק השני יעסוק במשמעות התמיכה שהם מעבירים לארגוני הטרור.
<נעמה פויכטונגר: אני נעמה ממשרד המשפטים, ואני רוצה לומר מילים בודדות לפני המצגת.
<נעמה פויכטונגר: אני רוצה לחבר את חברי הוועדה להקשר שבגללו המצגת הגיעה.
<נעמה פויכטונגר: כזכור, בשני הדיונים הראשונים שהיו פה, הציג מר ניזרי נושאים מרכזיים וחשובים בהצעת החוק הזאת.
<נעמה פויכטונגר: אחד הנושאים המרכזיים, שהוא חידוש בהצעת החוק, הוא האופן שבו מוגדרים ארגוני הטרור שאפשר להכריז עליהם, כאשר החוק הזה לראשונה עושה איזושהי הבחנה בין ארגונים שמקדמים מעשי טרור באופן ישיר לבין ארגונים שתומכים באותם ארגונים שמקדמים מעשי טרור.
<נעמה פויכטונגר: אנחנו מכנים אותם: "ארגוני מעטפת", זה לא מונח שמופיע בחקיקה, כאשר השתדלנו להעביר בהצעת החוק, וזה גם המסר מבחינתנו, שהמערך הזה כולו, גם הארגונים שמקדמים ביצוע פיגועים ומעשי טרור באופן ישיר וגם ארגונים שתומכים ומאפשרים את הפעילות שלהם, הם כולם ביחד חלק מהמארג הזה, שהוא בעצם ממש הארדקור של טרור.
<נעמה פויכטונגר: במהלך הדיונים נשמעו הערות והתפתח קצת דיון, אפילו בנימה קצת צינית, האם אנחנו רודפים את גני הילדים בשטחים - - -
עדי קול: לא, לא, טיפות חלב.
<נעמה פויכטונגר: טיפות חלב, אכן.
דוד רותם: כן, אנחנו רוצים.
<נעמה פויכטונגר: באמצעות המצגת היום ביקשנו להבהיר שלא מדובר על לרדוף אחות רחמנייה תמימה שנקלעה לסיטואציה שלא בטובתה, אלא להבהיר למה חשבנו ששני הדברים האלה צריכים לקבל יחס שווה.
עדי קול: אבל למה לא הכנסתם את ההגדרה "ארגוני מעטפת" לחוק?
<נעמה פויכטונגר: מפני שהמבחן בהצעת החוק הוא מבחן מהותי.
<נעמה פויכטונגר: המבחן הוא לפי מבחן התוצאה, כאשר ארגוני המעטפת, וגם את זה הזכרנו בחצי משפט בעבר, צריכים לעבור מבחנים מהותיים לגבי מידת הזיקה שלהם לארגונים העיקריים וחשיבות התרומה שלהם.
<נעמה פויכטונגר: ברגע שהם עוברים את המבחן הזה, לדידנו, הם שווים לארגוני הטרור "העיקריים" במרכאות.
<נעמה פויכטונגר: אנחנו לא חושבים שצריכה להיות הבחנה ביניהם, אבל אני מניחה שעוד נגיע לזה.
אלעזר שטרן: השאלה היא ברורה, חברת הכנסת קול שואלת למה לא הכנסתם את נקודת הפתיחה לתוך הגדרות החוק.
אלעזר שטרן: אנחנו נגיע לזה.
אלעזר שטרן: נעמה מחברת אותנו לתוך הדברים, ואם מישהו ירצה לראות את סך כל ההערות או ההסתייגויות שהגיעו עד עכשיו, אנחנו הכנו את זה במספר עמודים ונוכל להעמיד את זה לרשות מי שמבקש את זה.
<א': שכחתי להציג את עצמי – אני א' ואני עוסק קרוב ל-15 שנה בתחום של ארגוני מימון וארגוני סיוע לטרור והכרזות, והמצגת מרכזת ניסיון רב והרבה מידע שהצטבר אצלנו בתחום הזה.
<א': (הצגת מצגת) קודם כל, המטרות – להבין ולזהות מהו ארגון מעטפת, לפחות בראייה הביטחונית, להכיר את הפעילות של אותם ארגונים, וכמובן, להסביר, להמחיש ולתרחש את האיום שאנחנו רואים מצד ארגוני המעטפת.
<א': אני עושה כבר בהתחלה הבחנה בין ארגוני המעטפת לארגוני הטרור עצמם, וזו הבחנה לא-משפטית, גסה.
<א': ארגון הטרור, כפי שאנחנו רואים אותו, יש לו כמה זרועות.
<א': יש לו, כמובן, זרוע צבאית וזרוע אזרחית שהן חלק מארגון הטרור, מקיימות ביניהן שיתוף פעולה ויחסי גומלין, תורמות אחת לשנייה ומחזקות אחת את השנייה, וארגון הטרור נתמך באופן חיצוני על-ידי ארגוני המעטפת.
<א': ארגוני המעטפת הם אינם חלק מההיררכיה הארגונית של ארגון הטרור.
<א': ההבחנה הזאת חשובה.
<א': הם תומכים מבחוץ, הם לא מקבלים פקודות, הם עושים את זה מתוך מניע, מתוך רצון, מתוך כוונה, אבל הם לא חלק מההיררכיה הארגונית.
<א': הם לא מבצעים בעצמם מעשי טרור כמו שאנחנו מכירים, ואני מדבר על הרמה הפשוטה ביותר של מעשי טרור: הנחת מטענים, ביצוע ירי רקטות ודברים מהסוג הזה.
<א': זו לא הפעילות של ארגוני המעטפת, אבל הם מאפשרים לארגון הטרור לבצע ולהוציא לפועל את אותו פס ייצור של טרור, החל מגיוס והכשרה, וכלה במעשי הטרור עצמם.
<א': הסיוע שהם נותנים הוא כמובן ארוך-טווח, והוא מאוד-מאוד משמעותי לארגון הטרור.
<א': כמה מאפיינים לארגון המעטפת כפי שאנחנו למדנו, והערה מקדימה: אנחנו נוהגים להתייחס לתבחינים האלה, לא כולם בהכרח אנחנו מוצאים, מאתרים, ואלה מגבלות של מידע ומודיעין שצריך להשיג.
<א': אבל בעיקרון, כמכנה משותף אפשר לדבר על המאפיינים הבאים: קודם כל, בדרך-כלל רואים איזושהי זיקה אידאולוגית לארגון הטרור.
<א': הדוגמה המובהקת שבה אני אתמקד במקרה הזה היא האחים המוסלמים והחמאס.
<א': ארגוני המעטפת שיש להם זיקה לאחים המוסלמים תומכים בחמאס, וזה באופן טבעי.
<א': החמאס הוא בעצם זרוע, הוא סניף של האחים המוסלמים בפלסטין, כפי שהם מכנים את זה.
<א': יש קשר ארגוני בין ארגוני המעטפת.
<א': אנחנו מזהים הרבה פעמים פעילות רשתית.
<א': כלומר, בזירות גיאוגרפיות שונות פועלים ארגונים שונים במדינות שונות, אבל הם מקיימים ביניהם תיאום, שיתוף פעולה ויחסי גומלין.
<א': לא מעט מהם מציגים את עצמם כארגוני NGO של האו"ם.
<א': נוח להם להשתמש בביטוי הזה, משום שזה מקנה להם סוג של לגיטימציה או אפילו הגנה וכיסוי, כאשר בפועל, המרחק בינם לבין ארגון NGO לגיטימי הוא גדול מאוד.