GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הלשכה המשפטית: סוג לקוח ..................(ימולא על ידי הנש"מ) תחום עיסוק.
הלשכה המשפטית: .................
הלשכה המשפטית: תפקידך בעסק.
הלשכה המשפטית: ........................
הלשכה המשפטית: שם אחראי על חובות הרישום והדיווח ........................(ימולא על ידי הנש"מ).
הלשכה המשפטית: מדוע בחרת בסניף זה?
הלשכה המשפטית: ( ) גר באזור.
הלשכה המשפטית: ( ) חוסר שביעות רצון מנש"מ אחר.
הלשכה המשפטית: ( ) שינוי מצב אישי.
הלשכה המשפטית: ( ) המלצה.
הלשכה המשפטית: ( ) עובד באזור ( ) הפנייה על ידי לקוח אחר.
הלשכה המשפטית: ( ) צורך באשראי ( ) אי קבלת אשראי בבנק.
הלשכה המשפטית: ( ) אחר........ (פרט).
הלשכה המשפטית: פרטי זיהוי נוספים: האם אתה מבצע את הפעילות בעבור אחר?
הלשכה המשפטית: אם כן, בעבור מי מבוצעת הפעילות?
הלשכה המשפטית: האם אתה או מי שהוא מבצע עבורך את הפעילות מחזיק בתפקיד ציבורי בישראל?
הלשכה המשפטית: אם כן, מהו תפקידך הציבורי?
הלשכה המשפטית: האם אתה או מי שהוא מבצע עבורך את הפעילות מחזיק בתפקיד ציבורי בחו"ל?
הלשכה המשפטית: האם הלקוח הגיע עם מלווה?
הלשכה המשפטית: אם כן, מי הוא ומה תפקידו?
הלשכה המשפטית: האם קיים שליח?
הלשכה המשפטית: מי הוא?
הלשכה המשפטית: ומה הם פרטיו?
הלשכה המשפטית: מהי שיטת העבודה המבוקשת?
הלשכה המשפטית: האם תאגיד בנקאי סירב לתת לך שירות מסיבות הקשורות להלבנת הון או מימון טרור?
הלשכה המשפטית: פרטי העסק: שם העסק/תאגיד ............
הלשכה המשפטית: ענף משק..........................
הלשכה המשפטית: באיזה מוצר/שירות עוסק? ...............
הלשכה המשפטית: כמה שנים מתנהל העסק?.........
הלשכה המשפטית: כמה שנים אתה מעורב בעסק?..............
הלשכה המשפטית: ספקים עיקריים ...............
הלשכה המשפטית: לקוחות עיקריים.
הלשכה המשפטית: ................
הלשכה המשפטית: מחזור שנתי של העסק בש"ח .........
הלשכה המשפטית: האם יש/היו בעבר בבעלותך או בבעלות העסק עסקים נוספים?
הלשכה המשפטית: פרט ................
הלשכה המשפטית: האם העסק חבר בהתאחדות עסקית?
הלשכה המשפטית: ....................
<עופר שפירא: זה חל על תאגיד או חל גם על כל נושא משרה?
הלשכה המשפטית: שוב, ברגע שזה נושא משרה, אתה שואל אותו וזה בהמשך למה שנאמר קודם, כל ההגדרה של נושא המשרה או עובד קבוע כמקבל שירות קבוע, הוא נועד כדי שכאשר הם יבואו אחר כך, לא תצטרך לעשות להם את כל הדברים שוב.
<עופר שפירא: מי שואל על כל נושאי המשרה בתאגיד את השאלות האלה?
<עופר שפירא: יש עשרים נושאי משרה.
הלשכה המשפטית: את אותם נושאי משרה שהתאגיד אומר שהוא רוצה שהם יפעלו בשמו, הם הרי לא ישלחו כל פעם את המנכ"ל כדי לנכות שיקים או כדי להמיר מטבעות אלא אם ישלחו אנשים מסוימים.
הלשכה המשפטית: אותם אנשים שהם רוצים לשלוח.
<עופר שפירא: אלה שעובדים מולך בפעילות הזאת.
הלשכה המשפטית: אותם אנשים שהתאגיד רוצה לשלוח אותם לעבוד עם הנש"מים, להם צריך לעשות את הזיהוי ושוב, כחלק מהפעילות שלהם בתאגיד ולא כגורמים פרטיים.
הלשכה המשפטית: פעילות צפויה: ( ) המרת מטבעות.
הלשכה המשפטית: ( ) מכירת או פדיון של המחאות נוסעים.
הלשכה המשפטית: ( ) העברות כספים מישראל לחו"ל.
הלשכה המשפטית: ( ) העברות כספים מחו"ל לישראל.
הלשכה המשפטית: ( ) החלפת מטבעות.
הלשכה המשפטית: ( ) שירותי ניכיון כהגדרתם בסעיף 7א לחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981 ( ) מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע.
הלשכה המשפטית: ( ) מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר.
הלשכה המשפטית: היקף פעילות היקף הפעילות הצפוי בחשבון בש"ח: הכנסות (שנתי)............... (הוצאות (שנתי) ..................
<שלומית ווגמן: כאן זה לא היקף הפעילות הצפוי בחשבון בש"ח אלא היקף פעילות עסקית צפויה.
<שלומית ווגמן: לקחנו את זה מהבנקים.
הלשכה המשפטית: בלי המילה בחשבון.
<שלומית ווגמן: אלה לא הכנסות/הוצאות אלא אולי רק שורה של היקף הפעילות העסקית הצפויה.
הלשכה המשפטית: היקף הפעילות העסקית הצפויה.
<מנחם ירון: למה צריך לשאול עסק שיכול להיות שגלגל הרבה עסקים והרבה פעילות עסקית במהלך אורך החיים שלו האם היו בעבר בבעלותך או בבעלות עסק עסקים נוספים?
<מנחם ירון: הוא יכול להתחיל לספר לי כאן סיפורי לילה ולילה על כל ההיסטוריה שלו בארבעים השנים האחרונות וכרגע נכנסו לו מאה אלף דולר כי הוא מכר לאיזושהי חברה מוצרים ועכשיו הוא בעצם רוצה להמיר אותם.
<מנחם ירון: למה אני צריך לשאול אותו על כל ההיסטוריה העסקית שלו לאורך השנים האחרונות?
<מנחם ירון: לקוח רוצה לפתוח חשבון קבוע, יש כאן שאלה האם בעבר היו בבעלותך או בבעלות עסק עסקים נוספים, האם העסק חבר בהתאחדות עסקית, שזה נגיד לגבי דברים עכשיו אבל יכול להיות שהעסק הזה עשה הרבה דברים בארבעים השנים האחרונות ואני שואל למה הוא צריך עכשיו לגולל בפני את כל ההיסטוריה העסקית שלו?
<מנחם ירון: בסך הכול הוא ביצע פעולה עם לקוח והוא רוצה להמיר את הכסף.
<שלומית ווגמן: זה לא סך הכול ביצע פעולה אלא מדובר בלקוח קבוע.
<שלומית ווגמן: זאת המשמעות של הכר את הלקוח.
<שלומית ווגמן: יכול אדם לפתוח עוד ועוד עסקים ובעצם זה עכשיו עסק חדש אבל בהחלט יש לו פעילות שהיא רלוונטית לנושא של הלבנת הון ולך יש טופס.
<מנחם ירון: השאלה כאן היא על העבר.
<שלומית ווגמן: בוודאי.
<שלומית ווגמן: אפשר לפתוח ולסגור חברות כל יום.
<שלומית ווגמן: בסופו של דבר אנחנו מדברים כאן בלקוח קבוע, בתחום של הלבנת הון, ואנחנו מנסים להקל ולכן מתחילים בפירוט אבל היינו מצפים כי כך תכיר את הלקוח שלך.
<מנחם ירון: אני מבין את הדרישה שלכם.
<מנחם ירון: העניין הוא שאנשים לא אוהבים לספר בדרך כלל על פעילויות עסקיות שיש להם מחוץ לעסק עבורו הם מבקשים את השירות.
<מנחם ירון: בשאלה הזאת אנחנו בעצם תוקעים את הפעילות שלנו מול אותו לקוח.
<שלומית ווגמן: גם בבנקים הוא יידרש לתת את אותו פירוט.
הלשכה המשפטית: ידוע לי כי מסירת מידע כוזב, לרבות אי מסירת עדכון של פרט החייב בדיווח, במטרה שלא יהיה דיווח או כדי לגרום לדיווח בלתי נכון לפי סעיף 7 לחוק איסור הלבנת הון, מהווה עבירה פלילית.
הלשכה המשפטית: תאריך...............
הלשכה המשפטית: חתימה.
הלשכה המשפטית: זיהוי הפרטים על ידי נותן שירותי המטבע אני מאשר כי ביום.
הלשכה המשפטית: ...................
הלשכה המשפטית: הופיע לפני .........................................
הלשכה המשפטית: אשר זיהה עצמו באמצעות...............................
הלשכה המשפטית: שם העובד שמילא את הטופס ..................
הלשכה המשפטית: מס' זהות ...................... חתימה .........................
הלשכה המשפטית: תוספת שלישית כללי הכרת הלקוח והבנת פעולותיו המבוצעות אצל נותני שירותי המטבע ובאמצעותו, עשויות להקטין את הסיכוי כי נותן שירותי המטבע ייהפך לכלי או קורבן להלבנת הון ומימון טרור, אשר על כן ישנה חשיבות רבה בקביעת נהלים ודרכי התמודדות אשר יסייעו לנותן שירותי המטבע בקביעת הזהות האמיתית של מקבל השירות הקבוע, בהבנת מקור או ייעוד הכספים שמבוצעת בהם הפעילות באמצעותו ובמניעת הסיכון כי ייהפך לאמצעי להלבנת הון או למימון טרור.
הלשכה המשפטית: הגדרות כל המונחים בנוהל זה יפורשו כמשמעותם בצו לפי העניין, זולת אם צוין במפורש אחרת.
הלשכה המשפטית: אין בהוראות נוהל זה כדי לגרוע מחובותיו של נותן שירותי מטבע לפי הצו ולפי הוראות כל דין.
הלשכה המשפטית: מדיניות והוראות בנושא איסור הלבנת הון ומימון טרור אי היענות של מקבל השירות הקבוע למסור פרטים הנדרשים למילוי הוראות הצו ונוהל זה יהווה עילה שלא לבצע פעולה.
הלשכה המשפטית: העברת כספים שמקורה או יעדה הסופי הוא מדינה המנויה בתוספת הראשונה לצו, תאושר בידי האחראי על מילוי חובות התאגיד לפי סעיף 8 לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000.
הלשכה המשפטית: לפני ביצוע פעולה בשיקים המשוכים על בנק שמחוץ לישראל, יברר נותן שירותי המטבע עם מקבל השירות את קיומה של זיקה בין הפעולה בשיק כאמור לבין ביצוע הפעולה אצל נותן שירותי מטבע בישראל (למשל, מדוע מנוכה שיק זר בישראל, האם סורב לקבל שירות בבנק מסיבות הקשורות להלבנת הון או מימון טרור).
הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע יבצע מעקב, בין היתר לפי הנחיות שפרסם הממונה – שהוא הרגולטור והוא אמור להדריך את נותני שירותי מטבע ולפרסם הנחיות לגבי דברים שיש בהם איומים חדשים וסכנות חדשות - אחר איומי הלבנת הון ומימון טרור הנובעים, בין היתר, מטכנולוגיות חדישות, בפרט אלה המאפשרות עשיית עסקאות שלא פנים אל פנים, והכול ככל שרלוונטי לאופי פעילותו של נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: מדעי שנה לפחות, יבדוק נותן שירותי מטבע את המידע שיש בידו אודות פעילותם של מקבלי השירותים הקבועים במטרה לברר האם השתנו פרטיו של מקבל השירות הקבוע, והאם פעילותם תואמת את הפעילות השוטפת לפי היכרותו עמם.
הלשכה המשפטית: במסגרת הבדיקה, נותן שירותי מטבע ישים לב באופן מיוחד לפעילותם של מקבלי שירות קבועים שהוגדרו כלקוחות בסיכון גבוה.
הלשכה המשפטית: אימות פרטי הזיהוי של מקבל השירות כאמור בסעיף 5(ג) לצו ייעשה תוך שימוש במידע רלוונטי או בנתונים שהתקבלו ממקור מהימן, לרבות תעודת זהות או העתקה, מסמכי זיהוי אחרים או העתקי מסמכים של מקבל השירות שהנפיק מקור מהימן (כגון דרכון, רישיון נהיגה, כרטיס עובד).
הלשכה המשפטית: הוראות אלה יובאו לידיעתם של עובדי נותן שירותי המטבע (עובדים חדשים, עובדי סניף, עובדי הנהלה ועוד) במסגרת הדרכות לעובדים.
הלשכה המשפטית: טופס הכרת הלקוח וטופס הצהרה של מבקש שירות, ייחתמו בפני נושא משרה או עובד קבוע של נותן שירות המטבע.
<עופר שפירא: אפשר שיהיה אישור גם בפני עורך דין?
<עופר שפירא: אימות טופס ההצהרה של מבקש השירות.
<מנחם ירון: להחיל את ההגדרות של 6(א) של זיהוי פנים אל פנים גם על הסעיף הזה.
<עופר שפירא: דווקא צריך להיות עובד של הנש"מ?
<מנחם ירון: יכול להיות שהנש"מ יכול למנות שליח לבצע את כל הדברים בדיוק כמו שאפשר זיהוי פנים אל פנים ב-6(א).
<עופר שפירא: זאת הכבדה שלא לצורך.
<יואב צבר: לא.
<יואב צבר: הנש"מ צריך לעשות ולא לשלוח עם שליח.
<יואב צבר: הנש"מ לא עובד עם שליח.
<מנחם ירון: אבל זה מה שכתוב ב-6(א).
<יואב צבר: זה משהו אחר.
<יואב צבר: הנש"מ עובד בעסק.
<מנחם ירון: פנים אל פנים, נציגו או שליחו של נותן שירותי המטבע.
<מנחם ירון: למה זה אפשרי בזיהוי פנים אל פנים ולא אפשרי כאן?
<קריאה: אין צורך באישור של עורך דין.
<קריאה: לשם מה צריך את זה?
<קריאה: כדי שהוא יגבה עוד כסף?
<עופר שפירא: יש כאן טופס של הצהרה.
<עופר שפירא: אפשר שההצהרה תאושר על ידי עובד של הנש"מ ויכול שתבוצע גם על ידי מאשר אחר כמו עורך דין.
<קריאה: עורך דין יגבה עוד כסף.
<קריאה: חשבתי שאתם מנסים להקל עליו.
<עופר שפירא: זאת הקלה.
<קריאה: אנחנו נשאיר את זה כך.
<מנחם ירון: אין סיבה שזיהוי פנים אל פנים יתבצע בצורה מסוימת כשלכאורה זה חמור יותר כי מזהים עם תעודת זהות וכאן זה בסך הכול טופס הצהרה אחרי שזיהיתי אותו.
<עופר שפירא: רק צריך להחתים אותו.
<מנחם ירון: זה מחמיר הרבה יותר.
<נטע דורפמן רביב: זאת אמורה להיות הצהרה של מבקש שירות קבוע.
<נטע דורפמן רביב: לכן אותו מבקש שירות קבוע בפעם הראשונה שהוא מצהיר, הוא צריך להצהיר בפניו.
<נטע דורפמן רביב: אחר כך הוא מקבל הרבה הקלות.
<נטע דורפמן רביב: הכרת הלקוח והצהרה של מבקש שירות קבוע, בפעם הזאת שהוא בא ואחר כך יש את כל ההקלות שהוא לא צריך יותר לבוא, אנחנו מצפים שזה יהיה בפני נושא משרה או עובד קבוע, להבדיל מטופסי הצהרה רגילים של אדם שסתם בא לבקש שירות.
<נטע דורפמן רביב: יש כאן טעות בניסוח.
הלשכה המשפטית: צריך להיות מבקש שירות שהוא מקבל שירות קבוע.
<נטע דורפמן רביב: מבקש שירות של מקבל שירות קבוע.
<מנחם ירון: שאלה נוספת לגבי הסעיף הזה.
<מנחם ירון: הזכרת קודם שטופס הכרת הלקוח אפשר למלא באופן אלקטרוני דרך אתר מסוים.
<מנחם ירון: לגבי התוספת השנייה והשלישית.
<מנחם ירון: עכשיו כתוב שטופס הכרת הלקוח ייחתם בפני נושא משרה.
הלשכה המשפטית: טופס ההצהרה, אתה חייב חתימת מקור.
<מנחם ירון: אני מדבר על הכרת הלקוח.
<מנחם ירון: האם יש אפשרות לאפשר את הכרת הלקוח למלא באתר?
הלשכה המשפטית: הכרת הלקוח, לא.
הלשכה המשפטית: בפעם הראשונה שאתה עושה לו הכר את הלקוח, אתה לא יכול לעשות את זה מרחוק אלא אתה צריך לשבת אתו, לשאול אותו ולמלא את הטפסים.
הלשכה המשפטית: זה חלק מהכרת הלקוח.
הלשכה המשפטית: ההקלה היא שאחרי שאתה עושה את זה בפעם הראשונה, מכאן ואילך אתה לא צריך לעשות את זה כל פעם.
הלשכה המשפטית: בפעם הראשונה שאתה רוצה לעבוד אתו בצורה קבועה והוא הופך להיות מקבל שירות קבוע לפי כל אחת מההגדרות, כן, אתה צריך לשבת אתו.
הלשכה המשפטית: מדיניות והוראות בנושא "הכר את הלקוח".
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע יקיים הליך של הכרת הלקוח ויערוך רישום שלו לפי טופס א' בתוספת הראשונה ובהתאם להנחיות שקבע הממונה.
הלשכה המשפטית: כל הרישומים הקשורים לביצוע הליך הכרת הלקוח יישמרו באופן יעיל שיאפשר איתור וזמינות המידע.
הלשכה המשפטית: לקוח, לרבות לקוח שאינו מקבל שירות קבוע, יוגדר ויסומן כלקוח בסיכון גבוה, אם הוא אחד מן המפורטים להלן: איש ציבור זר.
הלשכה המשפטית: תושב חוץ שעל פניו אין לו זיקה לישראל.
הלשכה המשפטית: לקוח ממדינה שמוגדרת כמדינה בסיכון גבוה לפי התוספת הראשונה.
הלשכה המשפטית: מבצע פעילות מול מדינות בסיכון גבוה לפי התוספת הראשונה.
הלשכה המשפטית: לקוח שנחשד כנותן שירותי מטבע שאינו רשום במשרד האוצר.
הלשכה המשפטית: לקוח שנותן שירותי המטבע דיווח או נדרש לדווח על פעילות בלתי רגילה שלו לפי סעיף 8(ב).
הלשכה המשפטית: במקום הסעיפים בצו המקורי, חשבנו שהדרך נוחה יותר ופשוטה יותר לנותני שירותי מטבע לעבוד היא לפי הקריטריונים של פעילות בלתי רגילה של סעיף 8(ב).
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אם נותן שירותי מטבע חושד במישהו שיש לו פעילות בלתי רגילה והוא צריך עכשיו לדווח על הפעילות הזאת, או שהוא כבר עבד אצלו בעבר והוא דיווח עליו על פעילות בלתי רגילה, באותו רגע הוא צריך לסמן אותו כלקוח בסיכון גבוה.
הלשכה המשפטית: (היו"ר עדי קול)
<מנחם ירון: האם חברה שמבצעת פעילות מול הרבה מדינות ואחת הפעולות שלה היא נניח מול תורכיה שנמצאת תחת רשימת ה-FATF שמגדירה אותה?
הלשכה המשפטית: אם זה נכנס לאחד הגורמים, אם זה איש ציבור זר, אם תושב חוץ שאין לו זיקה לישראל, אם דיווחת עליו על פעילות בלתי רגילה, אם זה נכנס לסעיף 4 – כן, זה מוגדר כלקוח בסיכון.
<מנחם ירון: האם לעולם גם פעילות מול מדינות אחרות נחשבת כפעילות בסיכון גבוה?
<מנחם ירון: נניח יבואן של בדים מתורכיה שמוכר לארצות הברית, האם גם הפעילות שלו מול ארצות הברית תוגדר כפעילות בסיכון גבוה בגלל שחלק מהפעילות שלו מול תורכיה – שמוגדרת ברשימת ה-FATF?
<יצחק מלכה: אתה לא מגדיר פעילות.
<יצחק מלכה: אתה מגדיר לקוח.
<מנחם ירון: כתוב שלקוח יוגדר כלקוח בסיכון.
<יצחק מלכה: סיכון גבוה.
<יצחק מלכה: אם חלק מהפעילות שלו היא מול מדינה מסוימת, הגדרת אותה.
<יצחק מלכה: זה אומר שאתה לא פעיל מולו?
<יצחק מלכה: הוא לא יכול להמשיך לפעול?
<מנחם ירון: אבל זה אומר שכל הפעילות שלו מוגדרת.
<יצחק מלכה: הפעילות לא מוגדרת.
<יצחק מלכה: הלקוח מוגדר.
<יצחק מלכה: תקרא את הסעיף.
<יצחק מלכה: את מי אנחנו מגדירים כסיכון גבוה?
<יצחק מלכה: את הפעילות של הלקוח.
<מנחם ירון: זה אומר שהלקוח לעולם הוא לקוח בסיכון גבוה?
<יצחק מלכה: הוא בסיכון גבוה ואתה ממשיך לעבוד אתו.
<יצחק מלכה: זה הכול.
<יצחק מלכה: שים עליו עין.
<אוהד מימון: אני מפנה את דבריי למשרד המשפטים.
<אוהד מימון: שימו לב שאתם ביקשתם שיסווגו לקוחות בסיכון גבוה.
<אוהד מימון: אלה לקוחות שיימצאו בתוך מאגרי המידע עם סיווג לקוח בסיכון גבוה והסיווג הזה כשלעצמו לא חסוי ולא תחת הוראות הסודיות של חוק איסור הלבנת הון.
<אוהד מימון: מבחינתי זאת יכולה להיות הבהרה לפרוטוקול, למרות שלדעתי יתכן שתצטרכו כאן תיקון.
<אוהד מימון: צריך להבהיר שסיווג הלקוחות הוא גם כן חסוי.
<אוהד מימון: אם נוצר מאגר מידע, ללקוח אין זכות לעיין בסיווג שלו, קל וחומר כשאתה מציין את סעיף 7.
<אוהד מימון: אם אני אסמן שללקוח מסוים יש חשש שיש לו קשר לגורמים פליליים, זאת בכלל עילה ללשון הרע ודברים כאלה.
<אוהד מימון: אני חשוב שזה דבר מובן אבל אני חושב שאין כאן הרמוניה חקיקתית וצריך להשלים את התפר הזה.
<יצחק מימון: אנחנו לא אמורים לגלות את עובדת קיומו או אי קיומו של דיווח בלתי רגיל, אבל אנחנו כן אמורים לסווג לקוחות.
עדי קול: אני רוצה לסיים להקריא את התוספת ואז ננעל את הדיון.
עדי קול: יהיה דיון המשך ביום שלישי וזאת עקב קיום מליאה מוקדמת היום.
עדי קול: תרשמו לעצמכם את ההערות ותוכלו להעלות אותם ביום שלישי.
עדי קול: ביום שלישי נתחיל עם ההערות על התוספת השלישית.
הלשכה המשפטית: אדם שלנותן שירותי המטבע יש חשש שהוא קשור לגורמים פליליים, מבלי שנותן שירותי המטבע צריך להציג שאלות או לברר עובדות אל מול מבקש השירות ומקבל השירות.
הלשכה המשפטית: עשיית פעולות עבור לקוח שהוגדר לקוח בסיכון גבוה תאושר בידי האחראי לאיסור הלבנת הון של נותן שירותי המטבע ואם היה הלקוח מקבל שירות קבוע, רשאי האחראי לשקול האם להתנות את המשך מתן השירות בביטול ההקלות של מקבל שירות קבוע לפי הצו.
<נטע דורפמן רביב: בפסקה (4) כתבנו מבצע פעילות במדינות בסיכון גבוה לפי התוספת הראשונה, בתוספת הראשונה מדינות או טריטוריות.
עדי קול: נרשם.
עדי קול: תודה רבה לכולם.
דוד רותם: שולי, מה את רוצה?
דוד רותם: אני עובר להצביע על החוק.
אברהם מיכאלי: אפשר לקבל הסבר מהיועץ המשפטי של הוועדה על השינויים שחלו, ולמה וכמה?
שולי מועלם-רפאלי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה את מה שרציתי בהתחלה, שנקבל הסבר על סעיף (ב) ומה השינוי שחל בו.
דוד רותם: רבותי, סעיף 18(ב), מישהו מוכן להסביר?
אברהם מיכאלי: גם ב-18(א) יש שינוי.
שולי מועלם-רפאלי: את כל סעיף 18.
דוד רותם: סעיף 18 – נא לתת לנו הסברים.
שולי מועלם-רפאלי: אדוני היושב-ראש יכול לחכות שירדו מוועדת הכנסת?
שולי מועלם-רפאלי: כי הרי תיכף יבואו עוד אנשים ויבקשו שוב את אותו הסבר.
שולי מועלם-רפאלי: בואו נחכה דקה.
אברהם מיכאלי: הנה, הנה, יורדים הכדורגלנים והכדורסלנים, כולם באו.
<רינה נשר: אני אתחיל בנוסח שהונח אתמול ואליו התנגדנו, ואסביר איך הגענו משם לנוסח הזה.
<רינה נשר: אנחנו חששנו שדווקא מהנוסח שהופיע אתמול, בניגוד לנוסח שהיה ב"כחול", עלול להשתמע שיכולה להיות הכרה בנפקותו של גיור אחר או לעניין דינים אחרים.
<רינה נשר: ולכן התנגדנו לנוסח שהונח אתמול, וביקשנו לחזור לנוסח שעבר ב"כחול".
<רינה נשר: הנוסח שהונח עכשיו לא משנה משמעותית את הנוסח שמופיע ב"כחול", מכיוון שמה שמופיע ב"כחול" הפך להיות (א), ו-(ב) מסביר את (א) במובן הזה שמכיוון שכבר ב-(א) כתוב, וזה הנוסח שעבר בהסכמה בקריאה הראשונה, שנפקות הגיור לפי הפרק הזה תהיה לעניין הוראות הפקודה, ופה יש אמירה שהכוונה היא רק להסדיר גיור לצורך הפקודה ולא להגיד אמירה כלשהי לגבי חוקים אחרים, מה שיש ב-(ב) מבהיר את זה שהתיקון שעשו פה הוא תיקון לצורך הפקודה ואין בו כדי לשנות את המצב המשפטי ביחס לנפקות הכללית שיש לגיור בישראל.
שולי מועלם-רפאלי: למה משרד הפנים לא כותב בלשון החוק את העמדה שהוא מציג בבג"ץ כעמדת ממשלה?
<רינה נשר: הנוסח שעבר ב"כחול" הוא הנוסח שהוסכם.
<רינה נשר: זה לא הנוסח שמשרד הפנים דווקא - - -
אורית סטרוק: לא, זה לא נכון.
<רינה נשר: אז לכן, גם הנוסח הזה הוא לא הנוסח של משרד הפנים, אלא הוא נוסח שאנחנו יכולים לחיות אתו מכיוון שהוא מאפשר לנו להמשיך ולטעון את עמדת הממשלה, כפי שאנחנו מבינים אותה.
<רינה נשר: אנחנו מאמינים שאת כל הסוגיות שנתונות במחלוקת בנוגע לגיור בישראל וראוי לפתור בדרך של הידברות - - -
שולי מועלם-רפאלי: הידברות זה לא בג"ץ.
שולי מועלם-רפאלי: הידברות זה לא בג"ץ, ועל זה סומכים חלק מיושבי השולחן הזה, שבג"ץ יפתור את זה.
דוד רותם: בג"ץ זה נורא הידברות.
<רינה נשר: ולכן הנוסח הזה של הסעיף מאפשר לנו לחיות אתו במובן שהוא מאפשר לנו להמשיך ולטעון את העמדה שלנו, ומאפשר לחוק הזה להתייחס למה שאני מבינה שכבר בסעיף (א) הוסכם עליו, שהוא עליו חל, וזה לעניין הפקודה.
יריב לוין: ואם מותר לי להוסיף, התיקון הזה הוא למעשה יוזמה של שר הפנים.
יריב לוין: אני אומר כי פנו אלי, אני לא אומר את זה בשמכם – שהיה חרד, שולי, למה שמטריד אותך ומטריד כל אחד מאתנו.
אברהם מיכאלי: מתי הוא התחיל להיות חרד?
שולי מועלם-רפאלי: אבל כשאני אמרתי לה את זה, היא טענה שזה לא נכון.
<רינה נשר: בתיקון לנוסח שהונח אתמול, זה נכון.
יריב לוין: שולי, תאמיני לי, אני לא אטעה אותך.
שולי מועלם-רפאלי: אני יודעת, יריב.
שולי מועלם-רפאלי: אבל כשאני אמרתי את זה לה, היא אמרה שזה לא נכון.
<רינה נשר: לא, לא, לא.
<רינה נשר: זה לא מה שאמרתי.
יריב לוין: שולי, לכן דווקא הדבר הזה, ואמר בצדק גפני: זה לא משנה הרבה, או במילותיו העדינות: מבחינתו, זה דווקא משפר את המצב הגרוע שהיה.
יריב לוין: ולכן אני אומר עוד פעם, יכול להיות שיש דברים אחרים בחוק שעליהם יש לנו חילוקי דעות, אנחנו יודעים; דווקא על זה, נדמה לי שהמצב בנוסח הזה הוא טוב יותר מאשר בנוסח הקודם.
<רינה נשר: נכון, וזה בדיוק מה שאמרתי - - -
יריב לוין: זה הכול, רק כדי שנהיה מיושרים, שאין פה שינוי ולא סיבה להשתולל.
שולי מועלם-רפאלי: אני מזכירה לך ולשאר הנוכחים, שכל מה שביקשנו קודם זה לאפשר ליועצת הזאת לדבר, ואפשר היה לחסוך את כל הפארסה שהיתה פה.
יריב לוין: אז הנה, זה נעשה.
יריב לוין: יופי, אני שמח שאנחנו לפחות שם.
<רינה נשר: וכדי להבהיר, בדיון אתמול, בשונה משר הפנים, אני התנגדתי לנוסח כפי שהובא אתמול, ולכן אנחנו ביקשנו את התיקונים.
<קריאה: מצוין, ועכשיו בשם שר פנים את תומכת?
<רינה נשר: בוודאי.
<רינה נשר: אמרתי שזה נוסח שאנחנו יכולים לחיות אתו.
יריב לוין: ודאי, זה מסוכם עם שר הפנים.
יריב לוין: גם אני יכול לומר את זה.
אורית סטרוק: אני רוצה להבין את המשמעות המלאה של הסעיף כפי שהיה מנוסח אתמול וכפי שהוא מנוסח היום, ואני מבקשת להבין את המשמעות הזו גם מנקודת המבט של משרד הפנים, ואני מבינה שהם היו שותפים לשינוי הנוסח, גם מהנציגים של הזרמים, שאמר חבר הכנסת אלעזר שטרן שהם היו שותפים לשינוי הנוסח, גם מחבר הכנסת אלעזר שטרן, שהוא בעצם זה שביקש מהיועץ המשפטי אלעזר שטרן לשנות את הנוסח, וגם מסגן השר הרב אלי בן-דהן, שגם הוא אמון על הנוסחאות האלה.
אורית סטרוק: ואחרי שנבין את המשמעות, אז נוכל להחליט מה אנחנו עושים עם זה.
אורית סטרוק: אני שמעתי עכשיו את מה שהיא אמרה, אבל אני הייתי רוצה לשמוע את המכלול ואני חושבת שראוי שכולנו נשמע את המכלול, ואז נוכל להבין ולהחליט מה אנחנו עושים עם זה כי זה בכל זאת מקרה מיוחד.
דוד רותם: אני מעלה את החוק להצבעה.
אורי מקלב: - - - זכות להצביע נגד - - -
משה גפני: לא, אתה חבר הוועדה.
משה גפני: אתה חבר של דודו רותם, תצביע אתו.
אורי מקלב: באיזה נוסח?
אורי מקלב: בעד הצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה) (מס' 3) (מערך הגיור ובתי דין לגיור), התשע"ד-2014, בקריאה שנייה ושלישית – 7
אורי מקלב: הצעת החוק נתקבלה.
משה גפני: אני מבקש רביזיה על כל סעיף.
אורית סטרוק: אני מבקשת רביזיה על כל אחד מסעיפי החוק.
שולי מועלם-רפאלי: עו"ד אלעזר שטרן, כל הרביזיות שדובר עליהם קודם, גם על ההצבעה הזאת, גם על כל הסעיפים, גם על כל ההסתייגויות.
אברהם מיכאלי: על ההסתייגויות, על הסעיפים.
דוד רותם: על כל אחד מהסעיפים, על כל סעיף יהיה דיון רביזיה בתאריך שייקבע.
משה גפני: אדוני היושב-ראש, רק בקשה קטנה: אני לא הייתי קודם, הייתי במליאה, אמרה נציגת משרד הפנים לגבי התוספת ומה ששינו – אני רוצה לדעת אם גם משרד המשפטים מסכים למה שאמרה נציגת משרד הפנים, אם היא יכולה להגיד לפרוטוקול.
<רוני נויבואר: כן, אנחנו מסכימים.
אורי מקלב: הרביזיות הן לא קולקטיביות, חבר הכנסת גפני.
אורי מקלב: הרביזיה היא נפרדת לכל אחד.
אורי מקלב: היא לא קולקטיבית.
משה גפני: יום שחור ליהדות, תרשמו בפרוטוקול.
דוד רותם: רשמנו בפרוטוקול: יום שחור.
משה גפני: - - - נגד ראש הממשלה, שהוא אשם בכל, הוא ואיווט ליברמן.
אלעזר שטרן: גפני ואחמד טיבי, יש להם החלטה משותפת: יום שחור ליהדות.
משה גפני: תאמין לי, אחמד טיבי הרבה יותר טוב מכם.
משה גפני: אתו אני מסתדר.
דוד רותם: אנחנו נעסוק בהצעת חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת הנפגע (חיסיון חוות דעת מומחה), התשע"ג-2013, של חברות הכנסת אורלי לוי אבקסיס וחברת הכנסת שולי מועלם.
דוד רותם: איפה שולי?
דוד רותם: גברתי היועצת המשפטית, נא להקריא לנו את הניסוח.
<ניצן רוזנברג: "תיקון סעיף 4 בחוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע העבירה, התשס"ה-2004, בסעיף 4 - 1.
<ניצן רוזנברג: בסעיף קטן (ב) אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) חוות הדעת תימסר לבעלי הדין ובית המשפט ישמע כל טענה באשר לכתוב בה.
<ניצן רוזנברג: בית המשפט רשאי להחליט מטעמים שבטובת נפגע העבירה שלא למסור לעבריין המין את חוות הדעת או חלק ממנה.
<ניצן רוזנברג: " 2.
<ניצן רוזנברג: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ד) החליט בית המשפט שלא למסור לעבריין המין את חוות הדעת כאמור בסעיף קטן (ב)(4) - (1) יעביר לעבריין המין תמצית מהמידע העובדתי הכלול בה, ככל שניתן לעשות כן בלי לפגוע בטובת נפגע העבירה.
<ניצן רוזנברג: (2) ימסור לסניגור של עבריין המין את חוות הדעת, ואם אינו מיוצג – ימנה לו סניגור לשם ייצוגו בהליך לפי סעיף קטן זה.
<ניצן רוזנברג: הסניגור לא יעביר חוות דעת שנמסרה לעבריין המין או לכל אדם אחר, אולם הוא רשאי להעביר מידע שקיבל לפי סעיף קטן זה לצורך ניהול ההליך המשפטי שבקשר אליו נמסר המידע, למומחה מטעמו ולמטרה זו בלבד.
<ניצן רוזנברג: " אני מציינת שפה יש איזה עניין של ניסוח שנדבר עליו תיכף.
דוד רותם: כשיש ויכוח יש כאלה שמתנגדים לתוספת הזאת.
<ניצן רוזנברג: כן, תיכף נדבר על זה.
<ניצן רוזנברג: אני רק אקריא עד הסוף: "סעיף קטן (ה) מי שהגיעו לידיו חוות דעת או מידע מחוות דעת לפי סעיף קטן (ב)(4) או (ד) ומסרם לאחר בניגוד להוראות אותם סעיפים קטנים, דינו - מאסר שנה.
<ניצן רוזנברג: ".
<ניצן רוזנברג: גם על הנושא של העבירה הפלילית יש ויכוח לעניין אופן הניסוח שלה.
<ענת אסיף גיל: הדבר העיקרי שאני רוצה להעלות זה חלופה שנייה לנושא הסנקציה על מסירת חוות הדעת לאחר.
<ענת אסיף גיל: יש בסוף הנוסח מה שנקרא חלופה ב'.
<ענת אסיף גיל: ניצן, זה נמצא בנוסח אצל כולם?
<ניצן רוזנברג: כן, זה בנוסח שהופץ לכולם.
<ענת אסיף גיל: אוקיי.
<ענת אסיף גיל: אני רק אסביר.
<ענת אסיף גיל: זה גם בא לתת מענה, לפחות חלקי, לטענה מצד הסנגוריה שבוודאי חגית תיכף תציג בעצמה וזה גם יותר דומה למה שיש היום בהסדר שנוגע לתסקירי נפגע בחוק סדר הדין הפלילי.
<ענת אסיף גיל: הנוסח אומר: "מי שהגיעו לידיו חוות דעת או מידע לפי סעיף קטן (ב)(4) או (ד) ומסרם לאחר שלא לצורך ההליך המשפטי שבקשר אליו הם הוכנו או בניגוד להוראות אותם סעיפים קטנים, דינו - מאסר שנה.
<ענת אסיף גיל: ".
<ענת אסיף גיל: החלופה הזאת נותנת מענה לשני עניינים עיקריים: אחד, היא לא מסמנת את הסניגור דווקא כזה שמועד לעבור את העבירה הפלילית של מסירת המידע, נותן איסור רחב יותר על כל מי שקיבל חוות דעת לפי הסעיפים האלה.
<ענת אסיף גיל: הדבר השני, הוא מתגבר על הצורך לרדת לדקויות של בדיוק למי מותר למסור.
<ענת אסיף גיל: הוא מדבר בצורה קצת יותר כללית על מסירה שלא לצורך ההליך.
<ענת אסיף גיל: כרגע הנוסח שניצן הקריאה מדבר על העברה אלא אם זה למומחה מטעמו או למטרה זו בלבד ואנחנו יודעים שבפועל כמובן המסמך לא צריך לצאת מידיו של הסניגור החוצה, אבל עד ההחוצה יש עוד כמה גורמים שיכול להיות שיראו כמו מתמחה, למשל.
דוד רותם: האם לא צריך לאשר את הניסוח הזה לקריאה הראשונה ואחר כך או כשכבר נכין אותו לקריאה שנייה ושלישית נעשה את כל התיקונים שאת מדברת עליהם ושחגית בטח תיכף תדבר עליהם?
<ענת אסיף גיל: אין לי התנגדות.
<ענת אסיף גיל: כמובן כשאנחנו משאירים בפרוטוקול ובכחול, לדעתי, כותבים שנשארו לדיון אין לי התנגדות לזה.
<ענת אסיף גיל: אני רק אומרת שאם כבר הגענו עד הלום אפשר לדבר על זה, אבל זה כבר באמת עניין נוהלי.
<ענת אסיף גיל: אני לא אתנגד לזה.
דוד רותם: כן, חגית.
<חגית לרנאו: אני אומר שאנחנו מאוד מאוד קרובים ועיקר הוויכוח הוא על ניסוחים.
<חגית לרנאו: זאת אומרת, מוסכם שנכון מהותית שתהיה איזושהי עבירה פלילית שאוסרת על מסירת המידע והפצת החומר וגם ברור שיש סעיפים שונים בחוק שעושים את זה.
<חגית לרנאו: השאלה איזה סעיף לקחת ולקבל ממנו את ההשראה נמצאת במחלוקת.
<חגית לרנאו: לנו חשוב מאוד, ואמרנו את זה בכמה הקשרים, שלא תהיה עבירה מתכוונת לסניגורים.
<חגית לרנאו: תפיסה שעברייני המין וסנגוריהם הם אלה שנחשדים בעבירה היא תפיסה שהיא לא נכונה בעינינו.
<חגית לרנאו: לכן, צריך לבחור בניסוח שהוא מתייחס לכל מי שמקבל את החומר.
<חגית לרנאו: חשוב מאוד שלא תהיה פגיעה בדפוסי העבודה ועל זה דיברנו הרבה בישיבה הקודמת.