GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית סטרוק: בזמנו היא הורידה את הצעת החוק ואמרה: לא, לא צריך את זה בחוק, לא צריך שקיפות בחוק, אלא צריך שזה יהיה בהסכמה, בהסכמה עם מזכירות הממשלה, בהסכמה עם כל הפקידוּת, בהסכמה עם ראש הממשלה; לא בחוק, לא בחקיקה, היא אמרה לי, אלה לא דברים של חקיקה.
אורית סטרוק: ואני כבר שלחתי לה שאילתה, ואני רואה שהיא מתמהמהת עם העניין הזה.
אורי מקלב: אנו תומכים בדבר הזה.
אורי מקלב: זו שערורייה, מה שהולך בוועדת השרים עם חוסר השקיפות.
<נעמה מנחמי: רגע, רגע, תן לאבי ליכט לנמק.
דוד רותם: אבי ליכט, אתה רוצה לנמק משהו?
אורית סטרוק: רוממות השקיפות בפיה - - -
דוד רותם: זה היה בישיבה הקודמת.
אורית סטרוק: בסדר, אבל אני רק אומרת: אם שקיפות, אז שקיפות, ואם לא שקיפות, אז לא שקיפות.
אורי מקלב: אני חושב שהמתנגדים הם "יש עתיד", אבל לא משנה.
אורי מקלב: מי שמתנגד לשקיפות בוועדת השרים – בואו לא ניקח מהם את הזכויות – זה "יש עתיד" שמתנגדים לשקיפות - - -
אברהם מיכאלי: והם באו לפוליטיקה חדשה, לא?
אורי מקלב: מה לעשות?
אורי מקלב: תדגים את בעיית השקיפות בוועדת השרים, קודם כל, לפני שאתה מתחיל בכלל להסביר.
<אבי ליכט: אני לא מתייחס לדברים שלא הזמינו אותי עבורם.
<אבי ליכט: אני רוצה להתייחס בקצרה לרביזיה של חבר הכנסת דוד רותם, ואני מבין שהוא מצפה מאוד להסברים שלי כי הוא כבר פנה להצבעה.
<אבי ליכט: אבל אני רק רוצה להעיר שמבחינתנו, על-פי הדין הקיים - - -
דוד רותם: זה גם של רוברט אילטוב וחמד עמאר.
<אבי ליכט: אוקי.
<אבי ליכט: על-פי הדין הקיים, קק"ל היא מקרה קלאסי של חברה לתועלת הציבור, היא עומדת בכל התנאים של החוק, ולכן על-פי הדין הקיים, יש חובה לרשום אותה - - -
<אבי ליכט: הדין הקיים ברור וחד מאוד: קק"ל היא חברה לתועלת הציבור, צריך לרשום אותה ואנחנו גם נרשום אותה, אלא אם הדין ישונה, ובשביל זה אנחנו נמצאים פה.
<אבי ליכט: מדובר פה במקרה קלאסי של חברה שעומדת בכל התנאים של חוק החברות, לרישום כחברה לתועלת הציבור.
<אבי ליכט: אבל לא, אנחנו לא מתחבאים מאחורי אמירות טכניות, אלא יש פה גם אמירה מהותית.
<אבי ליכט: מדובר בגוף שנלחם כל השנים נגד שקיפות, הוא נלחם כל השנים נגד רגולציה, כי הוא לא רוצה שיחילו עליו נורמות של מינהל ציבורי תקין.
<אבי ליכט: אבל מצד שני, חייבים להבין שמדובר בגוף שמקבל כספי ציבור בהיקפים עצומים.
דוד רותם: מאיפה?
<אבי ליכט: גם מקרקעות וגם מתרומות.
אברהם מיכאלי: אבל ממי?
<אבי ליכט: התרומות מגיעות מכל רחבי העולם, והכסף של הקרקעות מגיע באמצעות רשות מקרקעי ישראל, אל הגוף הזה.
<אבי ליכט: הגוף הזה ממלא תפקידים ציבוריים, מתייעצים אתו, יש לו סמכויות שלטוניות הרבה פעמים, ואין גוף בישראל, בהיקפים כאלה, שפועל עם רמת שקיפות ורמת ביקורת כל-כך נמוכה.
<אבי ליכט: לא יכול להיות שגוף כזה יפעל בלי שום פיקוח ציבורי ובלי שום שקיפות.
אורית סטרוק: מה עם ועדת השרים לענייני חקיקה?
אורית סטרוק: איך היא פועלת?
<אבי ליכט: ועדת השרים לענייני חקיקה לא מונחת על השולחן הזה עכשיו.
אורית סטרוק: אתה יודע, אומרים: קשוט עצמך תחילה.
דוד רותם: אורית, אורית.
<אבי ליכט: לכן אני שואל את עצמי מהי מטרת הרביזיה הזאת.
<אבי ליכט: כי אם אומרים, מטרת הרביזיה היא לפגוע בפעילות קרן קיימת לישראל – אין דבר רחוק מזה.
דוד רותם: החוק פוגע בפעילות הקרן.
<אבי ליכט: לא, אין שום כוונה לפגוע בפעילות קק"ל.
<אבי ליכט: הפעילות של קק"ל היא פעילות רצויה, היא חשובה, ואין שום כוונה לפגוע.
<אבי ליכט: ואפילו היינו מוכנים לשבת עם קק"ל ולראות איזה הגדרות ואיזה הוראות בחוק יכולות לפגוע בפעילות קק"ל, ולתפור לה פתרון שמצד אחד, יאפשר שקיפות ופיקוח, ומצד שני, לא יפגע בפעילות.
<אבי ליכט: אבל קק"ל לא מוכנה – וצריך לשים את זה על השולחן – קק"ל לא רוצה לפעול בשקיפות, היא לא רוצה שיהיה עליה פיקוח, היא מסתתרת מאחורי כל מיני מסכים והוראות, אבל האמת הפשוטה היא שהיא מסרבת לפיקוח, ואת הדבר הזה אנחנו רוצים למנוע.
<אבי ליכט: ולכן אני לא מבין את כל מטרת הרביזיה הזאת.
יריב לוין: אני רוצה לשאול - - -
אחמד טיבי: חמישה.
<נעמה מנחמי: אלעזר גם הצביע.
<דורית ואג: מי זה החמישי?
<קריאה: שטרן, מכאן.
דוד רותם: שטרן בחוץ.
<דורית ואג: אה, אתה יכול להצביע גם מהחדר שלך.
<דורית ואג: למה מהדלת?
<נעמה מנחמי: טוב, בכל מקרה, הוא הצביע.
<נעמה מנחמי: בעד הרביזיה – 7
<נעמה מנחמי: הרביזיה נתקבלה.
יריב לוין: אדוני, מאחר שהדיון פתוח, אני יכול אולי לשאול - - -
דוד רותם: אני עוצר את הדיון.
דוד רותם: אין היום דיון, אני אקבע את הדיון לתאריך אחר.
דוד רותם: ואני עומד לבקש מיושב-ראש הכנסת לכנס את הישיבה להמשך ההצבעות על הגיור.
אורית סטרוק: אבל סליחה, אדוני היושב-ראש, באמצע רשות הדיבור אתה ביקשת להצביע, ולכן הפסקתי.
אורית סטרוק: אני הייתי רוצה להמשיך את דברי קצת, לא ארוך.
אורית סטרוק: הייתי באמצע משפט ממש.
אורית סטרוק: אני רוצה להגיד ככה: לא יכול להיות ששרת המשפטים - - -
אחמד טיבי: אדוני היושב-ראש, תגיד, מקובל שיושב-ראש קואליציה פועל נגד שרת המשפטים?
דוד רותם: הכול מותר.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, איך זה הולך?
אורית סטרוק: יש אנשים שמדברים מתי שבא להם.
אורית סטרוק: אני מבקשת יפה, ואז אתה נותן להם.
אורית סטרוק: לא יכול להיות ששרת המשפטים, השקיפות בגרונה, ובפועל, היא לא נוקטת כלפי עצמה בשקיפות הזו.
אורית סטרוק: כתוב: קשוט עצמך תחילה, אז קודם כל שייתנו לאחד מהחוקים – אפילו לא שלי, מצדי של זהבה גלאון – על שקיפות בוועדת השרים לענייני חקיקה לעבור, ואחר-כך יבואו וידברו עוד שקיפות בעוד מקומות.
דוד רותם: אני פותח את ישיבת ולעדת החוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם: על סדר היום צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירות מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ג-2013.
דוד רותם: לפי בקשתי היועץ המשפטי נפגש גם עם אנשי משרד המשפטים ומשרד האוצר והגיע לנוסחים מסוימים.
הלשכה המשפטית: מכיוון שבדיונים הקודמים אנחנו בעצם קראנו את שלושת הסעיפים הראשונים, לא נקרא אותם עכשיו שוב אבל אני כן אעבור על השינויים והתיקונים שעשינו בשלושת הסעיפים האלה ומשם נמשיך אחרי כן, מסעיף 4.
הלשכה המשפטית: בסעיף 1, בהגדרה של הרשימה הוספנו את הנקודה שקישור לרשימה של ארגוני הטרור תופיע באתר האינטרנט של הממונה.
הלשכה המשפטית: הוא יפרסם קישור לרשימה של משרד הביטחון באתר שלו וזה דבר שיקל על הנש"מים למצוא את הרשימה הזאת.
הלשכה המשפטית: התיקונים הבאים שנעשו היו בנושא החשוב של ההגדרה של מי הוא מקבל שירות קבוע וכאן אני רוצה להסביר את המתווה והתיקונים שעשינו.
הלשכה המשפטית: אני אקח קודם צעד אחד אחורה ואומר שחלק מהמתווה של הצו – שוב, לבקשת היושב ראש – איזושהי הסכמה שבה מקבל שירות קבוע יהיה במצב שהוא בעצם דומה ללקוח של בנק.
הלשכה המשפטית: מצד אחד אמרנו שללקוח של בנק יש שני אלמנטים, אלמנט של תיעוד ואלמנט של זיהוי.
הלשכה המשפטית: כדי ליצור הקבלה לזה אצל נותני שירותי מטבע, דאגנו שיהיו שני הדברים האלה.
הלשכה המשפטית: צד אחד של התיעוד, לא בסעיף הזה אלא בסעיף מאוחר יותר, בסעיף 13, לגבי כל מקבל שירות קבוע ויצטרכו לשמור רישומים של כל הפעולות של אותו מקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: כאן יש את אלמנט התיעוד.
הלשכה המשפטית: אלמנט הזיהוי הוא האלמנט של הכר את הלקוח.
הלשכה המשפטית: כך מקבל שירות קבוע שגם כל הפעולות שלו נרשמות באותו מאגר וגם עובר הליך של הכרת הלקוח, הוא בעצם כמו לקוח של בנק.
הלשכה המשפטית: המשמעות היא משמעות של הקלות, דהיינו שלא על כל פעולה יצטרכו לעשות רישום פרטי זיהוי, לא על כל פעולה יצטרכו הצהרת נהנה וכולי.
הלשכה המשפטית: אנחנו נראה את זה אחר כך בסעיפים.
הלשכה המשפטית: מי מקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: כאן הגדרנו כמה וכמה גורמים.
הלשכה המשפטית: קודם כל, משרד האוצר קבע את הסף של מאתיים אלף שקלים כסף שמעבר אליו מי שעושה את הפעולות, הוא נחשב כמקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: הסף של מאתיים אלף שקלים בעצם בא לידי ביטוי בכמה מופעים.
הלשכה המשפטית: קודם כל, בעקבות הערות של נש"מים שנשמעו כאן בדיון, אחת החלופות היא שאדם, אפילו אם הוא עושה פעולה אחת, הוא בא לבצע פעולה מעל מאתיים אלף שקלים, זה ייחשב כפעולה של מישהו שמקבל שירות קבוע והוא יצטרך לעבור את הכר את הלקוח וכולי.
הלשכה המשפטית: מאתיים אלף שקלים, יבוא גם במופע של סכומים מצטברים.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אם היו מספר פעולות שקדמו לפעולה הנוכחית, שחצו את מאתיים אלף השקלים, או שהפעולה הנוכחית שאותה הוא עושה היא חוצה את הרף של מאתיים אלף שקלים, גם כאן הלקוח ייחשב כמקבל שירות קבוע ויצטרך לעבור את ההליך של הכרת הלקוח.
הלשכה המשפטית: אפשרות שלישית היא שמקבל השירות מבקש מהנש"מ להיות מקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: הוא מבקש להיות לקוח קבוע.
הלשכה המשפטית: האפשרות הרביעית היא שנותן שירותי מטבע עצמו מעוניין בצורה וולנטרית להגדיר את הלקוח שלו כמקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: לפעמים עובדים עם מישהו בצורה קבועה למרות שהוא לא מגיע לסכומים האלה של מאתיים אלף שקלים, גם לא במצטבר, ובכל זאת נותן שירותי המטבע מעדיף מהצד שלו, בגלל שהוא עובד אתו קבוע, להגדיר אותו כמקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: האפשרות החמישית היא כל מי שמקבל שירות לפי סעיף 11(ג)(א)(6), שבעצם מדבר על כל הגורמים שמקבלים שירותי סליקה וניכיון בתחום כרטיסי האשראי.
הלשכה המשפטית: בנוסח המקורי של הצו היה סעיף שקבע כל מיני הוראות ספציפיות לגבי אותם גורמים, אותם לקוחות, והמסקנה הייתה שצריך להעביר אותם להיות מקבלי שירות קבוע באופן קטיגורי כיוון שטיב היחסים בין החברות שמספקות את האשראי לבין העסקים הוא טיב יחסים כזה שהוא טיב קבוע.
הלשכה המשפטית: הסליקה הזאת נעשית בצורה קבועה ולכן ראוי שהם יהיו מקבלי שירות קבוע על צד החומרה שבדבר ועל הצדדים המקלים שבדבר.
הלשכה המשפטית: פסקה (6) שהוספנו היא פסקה שנועדה להקל ואני אסביר למה הכוונה.
הלשכה המשפטית: מכיוון שתאגיד לא מבצע פעולות בעצמו, תאגיד הוא ישות משפטית מופשטת, הוא מבצע פעולות באמצעות שליחים, באמצעות אורגנים, כדי לא להגיע למצב שבו מקבל השירות הקבוע שהוא תאגיד מקבל הקלות מסוימות אבל בעצם כאשר באים לפרוט את זה לפרוטות וליישם את זה בשטח התאגיד שולח עובד כזה או עובד אחר לנותן שירותי המטבע ובעצם, בגלל שאותו שליח נחשב כמבקש שירות – הוא לא מקבל השירות כי מקבל השירות הוא התאגיד – כדי לא ליצור מצב שבו כל ההקלות שרצינו לתת לתאגיד מקבל השירות הקבוע הולכות לאיבוד בגלל שהוא פועל באמצעות שליחים והוא לא פועל בעצמו, כישות משפטית, קבענו שבעצם גם נושא משרה בתאגיד או כל מי שהתאגיד הודיע לנותן שירותי מטבע כי הוא מורשה לפעול מטעמו, הוא גם כן ייחשב למקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, הוא יצטרך לעבור את הכר את הלקוח, יצטרכו לזהות אותו, במסגרת הזיהוי של התאגיד והכרת הלקוח יצטרכו לזהות את אותו נושא משרה, את אותו עובד, ומכאן ואילך כל פעם שהעובד יבוא בשם התאגיד – יחולו עליו אותן הקלות שחלות על מקבל השירות הקבוע שהוא התאגיד.
<מנחם ירון: לגבי סעיף (6).
<מנחם ירון: בעצם נוהל הכרת הלקוח, אם אני מחיל אות גם על נושא משרה בתאגיד, אני מבין שזה נועד להקל אבל זה גורר אחר כך את כל מה שכתוב בתוספת השנייה שהרבה שאלות כאן הן שאלות עסקיות שאולי רלוונטיות לבן אדם פרטי אבל לא רלוונטיות לעובד בתאגיד.
הלשכה המשפטית: שואלים אותו כחלק מזה שהוא בתאגיד.
<מנחם ירון: אבל אז אני שואל אותו האם הוא שותף עסקי של תושב חוץ.
הלשכה המשפטית: מדברים כחלק מהתפקוד שלו בתאגיד.
הלשכה המשפטית: הוא הרי שליח של התאגיד.
הלשכה המשפטית: הוא יד של התאגיד כאן.
הלשכה המשפטית: זה לא משהו עצמאי.
הלשכה המשפטית: לא מעניינים אותי כרגע העסקים הפרטיים שלו אלא אותי מעניינים אותי כרגע העסקים שלו כחלק וכיד של התאגיד, כאורגן של התאגיד.
<מנחם ירון: אם כן, אפשר לומר שאנחנו מצמצמים את נושא הכרת הלקוח לשליח של תאגיד, לזיהוי הבן אדם עצמו, אם הוא שליח של התאגיד לעסקים במסגר התאגיד.
הלשכה המשפטית: לעסקים במסגרת התאגיד.
הלשכה המשפטית: העסקים במסגרת התאגיד.
הלשכה המשפטית: בהמשך אנחנו נראה את ההשלכות של ההגדרה של מי מקבל שירות קבוע ומה המשמעויות של זה.
הלשכה המשפטית: התיקון הבא שערכנו בהגדרות הוא בהגדרה של פעולה.
הלשכה המשפטית: השווינו את ההגדרה של פעולה בצו הזה להגדרה של פעולה בכל הצווים האחרים.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, לא רצף של פעולות אלא פעולה בודדת.
הלשכה המשפטית: אלה התיקונים בסעיף ההגדרות.
הלשכה המשפטית: לסעיף 2, הכרת הלקוח.
הלשכה המשפטית: כאן נעשו כמה וכמה תיקונים.
הלשכה המשפטית: תיקון אחד שכבר בדיון הקודם בוועדה הוצע על ידי משרד האוצר, בסעיף קטן (ב), לגבי הצורך באישור לגבי מתן שירות לאיש ציבור זר.
הלשכה המשפטית: זה יהיה לפי סכומים שב-8(א), זאת אומרת סכומים של חמישים אלף ולא הסכומים שב-3ׁ(א) שהם סכומים של 10,000.
הלשכה המשפטית: תיקון נוסף בסעיף קטן (ג).
הלשכה המשפטית: אחד הנושאים שעלו כאן זה הנושא של איך מבררים מי הוא איש ציבור זר.
הלשכה המשפטית: בנקודה הזאת, כדי להקל על נותני שירותי מטבע, הוספנו לצו טופס גם בעברית וגם באנגלית שבעצם מאפשר לנותן שירותי המטבע את האפשרות לזהות אדם, לפחות להציג בפניו את הטופס ולשאול אותו אם הוא איש ציבור זר או לא ואותו בן אדם יצטרך למלא את הטופס.
הלשכה המשפטית: יש שם טופס בעברית וגם באנגלית, דבר שיקל על נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: בהקשר הזה יש גם את הנוהל שבצו המקורי הוא היה נוהל חובה ובהמשך הדרך, בעקבות הערה שלי, הוא הפך לנוהל מומלץ ועכשיו החזרנו אותו להיות נוהל חובה.
הלשכה המשפטית: הנוהל הזה אמור להקל על נותני שירותי מטבע כדי לדעת איך להפעיל את הנושא הזה של הכרת הלקוח ואיך ליישם את כל הסעיף הזה של הכרת הלקוח.
הלשכה המשפטית: גם את זה נקרא עת נגיע לנוהל עצמו.
הלשכה המשפטית: בסעיף 3.
הלשכה המשפטית: נערך כאן תיקון בסעיף קטן (א).
הלשכה המשפטית: זה ניסוח טכני כדי להבהיר נקודה שלא לגמרי הייתה ברורה.
הלשכה המשפטית: הרישום של מבקש השירות, של מקבל השירות הוא רק מעל סכומים שמנויים בסעיף 8(א) כי מתחת לזה לא צריך לבדוק את הנושא של הצהרת מבקש.
הלשכה המשפטית: הוספנו את סעיף קטן (ד).
הלשכה המשפטית: זה קשור לנושא של מקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: כיוון שהתפיסה היא שמקבל שירות קבוע המעמד שלו מקביל למעמד של לקוח בבנק, ממילא כמו שכאשר לקוח בבנק, אחרי שהוא עובר את ההליך הראשוני של פתיחת החשבון והזיהוי הראשוני, מכיוון שכל הפעולות שם נרשמות בחשבון הבנק, הוא לא צריך לעבור כל פעם את ההליך של רישום פרטי הזיהוי והוא לא צריך לעבור כל פעם את ההליך של אימות המסמכים, של הצהרת נהנה, של זיהוי פנים אל פנים.
הלשכה המשפטית: זה בעצם מה שסעיף קטן (ד) אומר.
הלשכה המשפטית: אני אחזור רק לנקודה אחת, בסעיף קטן (א) לגבי הסכומים.
הלשכה המשפטית: אחד הנושאים שנדונו כאן בוועדה ועלו כמה פעמים הוא הנושא של הסכומים, מאיזה סכום יהיה צורך ברישום פרטי הזיהוי.
הלשכה המשפטית: הנוסח של הצו כמו שאתם רואים נשאר 10,000 שקלים אבל לקראת סוף הצו – אנחנו נקרא את זה בהמשך - יש סעיף של הוראת שעה, נקרא לזה מעין הוראת מעבר, כדי שהדבר לא יהיה פעם אחת אלא בצורה הדרגתית, לאפשר לנותני שירותי המטבע לעכל את הדברים, להיערך אליהם ולהתארגן אליהם.
הלשכה המשפטית: משרד האוצר הסכים שהדבר ייעשה בצורה הדרגתית במובן זה שכמעט בשלוש השנים הראשונות – עד ינואר 2017 – הסכום יעמוד על 25 אלף ומאז ואילך הוא ירד ל-10,000.
הלשכה המשפטית: לכן בצו עצמו כתוב 10,000 ובמסגרת הוראת השעה שקבועה בסוף מובהר שכמעט בשלוש השנים הקרובות הסכום ממנו ואילך יש צורך בזיהוי הוא 25 אלף ולא 10,000.
הלשכה המשפטית: מכאן ואילך אני קורא כי אנחנו בעצם מתחילים לקרוא את סעיף 4.
הלשכה המשפטית: עד לסעיף 4 קראנו ואני רק הערתי לגבי התיקונים.
הלשכה המשפטית: 4.
הלשכה המשפטית: אימות פרטים ודרישת מסמכים בפעולה ששוויה עולה על 50 אלף שקלים חדשים, ובפעולה מול מדינה או טריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה ששוויה עולה על 5,000 שקלים חדשים, יאמת נותן שירותי מטבע את פרטי הזיהוי הנדרשים כאמור בסעיף 3 ויקבל לידיו מסמכים, כמפורט להלן: במבקש שירות או מקבל שירות שהוא תושב, לעניין רישום פרטי הזיהוי בסעיף 3(א)(1) עד (3) – תעודת זהות או העתק מאושר שלה, שהעתק מצולם של כל אחד מהם – בכל הנוגע לפרטי הזיהוי האמורים, יישמר אצל נותן שירותי מטבע.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע ישווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – עם מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה ובהעדרו – עם כרטיס אשראי.
הלשכה המשפטית: לעניין פסקה זו יראו כתעודת זהות גם תעודת עולה עד שלושים ימים מיום הנפקתה, דרכון ישראלי תקף שניתן לפי חוק הדרכונים, התשי"ב-1952, ורישיון נהיגה תקף, הכולל את תמונת בעל הרישיון, שניתן לפי פקודת התעבורה.
הלשכה המשפטית: כאן נעשה שינוי שנועד להקל על נותני שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: מכיוון שהיום לפי החוק אפשר להצביע בבחירות בכל אחד מאמצעי הזיהוי האלה – גם תעודת זהות, גם רישיון נהיגה וגם דרכון – משרד האוצר הסכים להקלה הזאת, כך שבעצם התעודה הראשונית שנותן שירותי מטבע יצטרך לבקש, היא לא חייבת להיות דווקא תעודת זהות אלא היא יכולה להיות גם דרכון או רישיון נהיגה.
הלשכה המשפטית: כמובן שצריך להשוות עם מסמך נוסף, אבל מבחינת התעודה הראשונית, היא לא חייבת להיות תעודת זהות אלא היא יכולה להיות גם דרכון ויכולה להיות גם רישיון נהיגה.
הלשכה המשפטית: במבקש שירות או מקבל שירות שהוא תושב חוץ לעניין רישום פרטי הזיהוי בסעיף 3(א)(1) עד (3) – דרכון חוץ או תעודת מסע, או העתק מאושר של מסמך זיהוי כאמור, שהעתק מצולם שלהם בכל הנוגע לפרטי הזיהוי, יישמר אצל נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: היה היחיד תושב האזור, רשאי נותן שירותי מטבע לרשום את פרטי הזיהוי גם על פי כרטיס מגנטי שהונפק על ידי המינהל האזרחי, שהעתק מצולם שלו – ככל הנוגע לפרטי הזיהוי האמורים – יישמר אצל נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע ישווה את פרטי הזיהוי עם מסמך נוסף כאמור לעניין תושב חוץ או יאמת את פרטי הזיהוי עם תעודה רשמית המונפקת על ידי משרד הפנים וישמור תיעוד של בדיקה זו.
הלשכה המשפטית: במקבל שירות שהוא תאגיד – תעודת הרישום או העתק מאושר שלה, נסח עדכני של פרטי החברה מרשם החברות או אישור של עורך דין על קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו.
הלשכה המשפטית: בתאגיד שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום של תאגידים מסוגו, יקבל לידיו נותן שירותי המטבע אישור של עורך דין על כך שלא קיים רישום במדינת ההתאגדות.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע יקבל לידיו וישמור מסמכים אלה או העתקים מצלמים שלהם: העתק מאושר מתעודת הרישום של התאגיד – אישור של עורך דין על קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו, או נסח עדכני של פרטי החברה מרשם החברות.
הלשכה המשפטית: בתאגיד שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום של תאגידים מסוגו – אישור עורך דין על כך שלא קיים רישום במדינת ההתאגדות.
הלשכה המשפטית: גם כאן יש הקלה מסוימת.
הלשכה המשפטית: בהתחלה נדרשה דווקא תעודת רישום או העתק מאושר שלה או אישור של עורך דין וכאן הוספנו את האפשרות של נסח עדכני של פרטי החברה מרשם החברות מתוך הבנה שאלה נתונים רשמיים של המדינה שהם מעודכנים ואמינים כך שאין סיבה שלא ישתמש בהם כאחת החלופות.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, זה או, או, או.
<יצחק מימון: אולי כדאי לכתוב.
הלשכה המשפטית: זה נראה אולי בגלל ה-עקוב אחר שינויים, אבל זה מנוסח בפסיקים כשלוש חלופות.
<יצחק מימון: אני מתנצל, אבל מבחינה פרשנית - - -
דוד רותם: אתה מתנצל, אבל אתה פשוט לא מדבר.
הלשכה המשפטית: אם יש הערה בניסוח, נבהיר את זה אחר כך.
הלשכה המשפטית: ברור שזאת הכוונה, לאחת משלוש החלופות.
הלשכה המשפטית: זה או תעודת רישום או העתק מאושר שלה, או נסח עדכני או אישור של עורך דין.
הלשכה המשפטית: לא שלושתם ביחד.
<יצחק מימון: האישור של עורך הדין יכול ליצור מצב שיהיו חסרים פרטים בפרטי זיהוי כי ביקשתם רק את קיום התאגיד, שמו ומספר זהותו ולא ביקשתם את תאריך ההתאגדות שלו וזה אחד מחמשת הסעיפים שגם כך מחויבים.
<יצחק מימון: אם לא התכוונתם לזה, אולי כדאי שתתקנו את זה.
הלשכה המשפטית: אם אתם רוצים להוסיף, אין בעיה.
הלשכה המשפטית: תאריך התאגדות.
הלשכה המשפטית: בסדר.
הלשכה המשפטית: (4) במבקש שירות שאינו מקבל השירות לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) עד (4) – העתק של כתב ייפוי כוח, כתב נאמנות או החלטת האורגן המוסמך בתאגיד, לפי העניין, מאת מקבל השירות המסמיך את מבקש השירות לקבל את שירות המטבע בעבורו, הכולל את כל פרטי הזיהוי של מקבל השירות.
הלשכה המשפטית: העתק כתב ייפוי הכוח, כתב הנאמנות או ההחלטה, לפי העניין, יישמר אצל נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: היה מקבל השירות תאגיד ייכללו כתב ייפוי הכוח, כתב הנאמנות או החלטת האורגן המוסמך בתאגיד, לפי העניין, פרטי זיהוי כאמור בסעיף 3(א)(1) עד (4) של כל בעלי השליטה.
הלשכה המשפטית: האמור בפסקה זו לעניין רישום פרט הזיהוי של בעלי השליטה לא יחול על תאגיד שניירות הערך שלו נסחרים בבורסה לניירות ערך בישראל או במדינה אחרת, ובלבד שניתן על כך אישור של עורך דין.
הלשכה המשפטית: (5) במבקש שירות או מקבל שירות הנחזה בעיניו כי עיסוקו מתן שירותי מטבע לעניין רישום פרטי הזיהוי שבסעיף 3(א)(1) – ידרוש נותן שירותי המטבע גם תעודת רישום במרשם נותני שירותי מטבע במשרד האוצר או יאמת את פרטיו אל מול רשימת נותני שירותי מטבע שפרסם הממונה ולא ייתן שירות מטבע מבלי שהוצגה לו תעודה כאמור או מבלי שאימת את פרטיו כאמור.
הלשכה המשפטית: גם כאן הוספנו הקלה לפיה הוא לא חייב לדרוש ממי שנחזה בעיניו כנש"מ את תעודת הרישום של הנש"מ.
הלשכה המשפטית: הוא יכול לפנות לאתר שמנהל הממונה ושם יש רשימה של כל נותני שירותי מטבע ולבדוק ברשימה שם האם הוא נש"מ או לא ולפעול לפי זה.
הלשכה המשפטית: לא תמיד אנשים מסתובבים עם תעודת הרישום שלהם ולכן זה אמצעי חלופי שמאפשר לבדוק את העניין.
הלשכה המשפטית: (6) בקטין שטרם מלאו לו 16 שנים – מסמך זיהוי של אחד מאפוטרופסיו.
הלשכה המשפטית: לסעיף (א1).
הלשכה המשפטית: אני אחזור על זה בכל סעיף וסעיף.
הלשכה המשפטית: כמו שאמרנו בסעיף (3), גם כאן זה חלק מההקלה של מי הוא מקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: (א1) על אף האמור בסעיף קטן (א), נותן שירותי מטבע המחויב בהקמת מאגר מידע ממוחשב לפי סעיף 13(א), רשאי שלא לאמת את פרטי הזיהוי הנדרשים כאמור בסעיף 3 של מקבל שירות קבוע, בעת מתן שירות מטבע כאמור בסעיף קטן (א), אם ביצע למקבל השירות הקבוע הליך של הכרת הלקוח לפי סעיף 2 ואימת את פרטי הזיהוי שלו פעם אחת לפחות.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, ברגע שמקבל השירות הקבוע עבר הליך של הכרת הלקוח ומדובר בנותן שירותי מטבע שחייב בהקמת מאגר המידע הממוחשב שם כתבנו שכל פרטי הפעולות של מקבל השירות הקבוע יירשמו, ממילא הוא לא צריך בכל פעולה ופעולה לאמת את פרטי הזיהוי שלו, רק בפעם הראשונה כשהוא עושה הכר את הלקוח.
הלשכה המשפטית: בסעיף זה, "העתק מאושר" – העתק מתאים למקור המאומת בידי אחד מאלה: הרשות שהנפיקה את המסמך.
הלשכה המשפטית: עורך דין בעל רישיון לעריכת דין מישראל, נוטריון שהוא עורך דין מאחת ממדינות ה-OECD, או נוטריון שהוא עורך דין מהמדינה שהנפיקה את המסמך לגביו נדרש אישור, ובלבד שמדינה או אינה מנויה בתוספת הראשונה.
הלשכה המשפטית: עובד של נותן שירותי המטבע שלפניו הוצג המסמך המקורי.
הלשכה המשפטית: רשות כאמור בסעיף 6 לאמנה המבטלת את דרישת האימות לתעודות חוץ ציבוריות (להלן – האמנה לביטול דרישת האימות).
הלשכה המשפטית: נציג דיפלומטי או קונסולרי ישראלי בחוץ לארץ.
הלשכה המשפטית: על אף האמור בסעיף זה, כשאי הממונה בהתייעצות עם ראש הרשות המוסמכת להורות על דרכי אימות פרטים ודרישת מסמכים חלופיות.
הלשכה המשפטית: לגבי סעיף 5, כאן נעשו שינויים בעיקר בטפסים בגלל השינויים שעשינו לגבי ההבחנה בין מקבל שירות רגיל לבין מקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: נקבעו טפסים שונים בתוספת שנקרא אותה בהמשך.
הלשכה המשפטית: טופס אחד למקבל שירות רגיל וטופס אחד למקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: הצהרת מבקש השירות לפני מתן שירותי מטבע לגבי פעולות החייבות בדיווח כאמור בסעיף 8(א), וכן בעת הגדרת מקבל שירות כמקבל שירות קבוע, ידרוש נותן שירותי המטבע ממבקש השירות הצהרה בחתימת מקור, לפי הנוסח שבסעיף (א) בטופס א' או בטופס ב' בתוספת השלישית, לפי העניין, כי הוא פועל בעבור עצמו.
<קריאה: בתוספת הרביעית.
הלשכה המשפטית: יכול להיות.
הלשכה המשפטית: כן, זה נכון.
הלשכה המשפטית: בתוספת הרביעית.
הלשכה המשפטית: היה מבקש שירות מי שאינו מקבל השירות, ידרוש נותן שירותי המטבע הצהרה בחתימת מקור, לפי הנוסח שבסעיף (ב) בטופס א' או בטופס ב' בתוספת הרביעית, לפי העניין, כי הוא אינו מקבל השירות.
הלשכה המשפטית: בהצהרה יצוינו פרטי הזיהוי של מקבל השירות.
הלשכה המשפטית: נתן מבקש השירות הצהרה כאמור, ימסור לנותן שירותי המטבע העתק כתב ייפוי כוח או כתב נאמנות או החלטת הארגון המוסמך בתאגיד, לפי העניין, כאמור בסעיף 4(3).
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע יאמת את פרטי הזיהוי של מקבל השירות כאמור בסעיף קטן (ב), תוך שימוש כאמצעים סבירים להשגת מידע רלוונטי או בנתונים שהתקבלו ממקור מהימן להנחת דעתו.
הלשכה המשפטית: מה שבעיניך נראה סביר, כך אתה פועל.
הלשכה המשפטית: אלה אמצעים סבירים.
הלשכה המשפטית: אמצעים סבירים להנחת דעתך, לפי מה שאתה רואה כאמצעים סבירים.
<אוהד מימון: אבל אין לנו שום אמצעי אחר כי הרי אנחנו לא מסוגלים לבדוק מול מרשם האוכלוסין.
<אוהד מימון: בהיעדר תעודות, אין לנו את האפשרות לבדוק את זה.
<אוהד מימון: אם רוצים לקבוע איזושהי חובה, בוא נקבע אותה.
דוד רותם: כתוב כאן אמצעים סבירים להנחת דעתך.
<אוהד מימון: אין לנו אמצעים כאלה.
הלשכה המשפטית: מה שיהיה לך.
<אוהד מימון: אין לנו אמצעים.
הלשכה המשפטית: אף אחד לא יבוא אליך בטענה על מה שאין לך.
דוד רותם: מה שאין לך, אין לך.
הלשכה המשפטית: איך שאתה יכול לבדוק, תבדוק.
הלשכה המשפטית: את סעיף קטן (ד) מחקנו ונבהיר אותו בפסקה (6)(ג) אליה אתייחס בהמשך.
הלשכה המשפטית: סעיף קטן (ד) חוזר בכל סעיף ומתייחס לאותה הקלה שיש למקבל שירות קבוע.
הלשכה המשפטית: על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), נותן שירותי מטבע המחויב בהקמת מאגר מידע ממוחשב לפי סעיף 13(א), רשאי שלא לדרוש ממקבל שירות קבוע הצהרה חתומה כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), לפי העניין, לפני מתן שירותי מטבע לגבי פעולות החייבות בדיווח כאמור בסעיף 8(א), אם ביצע למקבל השירות הקבוע הליך של הכרת הלקוח לפי סעיף 2 ומקבל השירות הקבוע חתם על הצהרה כאמור פעם אחת לפחות.
הלשכה המשפטית: זיהוי פנים אל פנים נותן שירותי מטבע יזהה פנים אל פנים, על פי מסמכי הזיהוי כאמור בסעיף 4, את מבקש השירות לפני מתן שירותי מטבע המפורטים בסעיף 8(א).
הלשכה המשפטית: לעניין זה, "זיהוי פנים אל פנים" – לרבות זיהוי על ידי אחד מאלה: נציגו או שליחו של נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: עורך דין בישראל.
הלשכה המשפטית: זיהוי אחר שאישר הממונה.
הלשכה המשפטית: לאחר ביצוע הליך הזיהוי, כאמור בסעיף קטן (א), ירשום נותן שירותי המטבע את פרטי מבקש השירות.
הלשכה המשפטית: לפני שאני אקריא את סעיף קטן (ג) אני אסביר את הרציונל ואז נקרא אותו.
הלשכה המשפטית: כפי שאמרנו לגבי מקבל שירות קבוע, שאלה כל הפעולות שהן מעל מאתיים אלף שקלים, יש לו את מסלול ההקלות שיש למקבל שירות קבוע שאז לא צריך על כל פעולה ופעולה לעשות את רישום פרטי זיהוי, אימות, הצהרת נהנה וזיהוי פנים אל פנים.
הלשכה המשפטית: לגבי פעולות שהן מתחת למאתיים אלף שקלים מקבלי שירות שהם לא קבועים, מקבלי שירות אקראיים, נקרא להם מזדמנים.
הלשכה המשפטית: כדי לאפשר עבודה מרחוק של נותני שירותי המטבע, לזה נועד סעיף קטן (ג).
הלשכה המשפטית: סעיף קטן (ג) יש בו איזונים.
הלשכה המשפטית: הוא הולך מצד אחד ומנסה לאפשר לעבוד עם לקוחות מזדמנים מרחוק, גם לא פנים אל פנים, גם בלי לדרוש שהלקוח יגיע באופן פיזי אל נותן שירותי מטבע, אבל מצד שני מנסה להשאיר את הפטור הזה בתוך מסגרת שבכל זאת תאפשר איזושהי רגולציה סבירה על הפעולות האלה.
הלשכה המשפטית: את המסגרת הזאת נקרא עכשיו ונסביר סעיף סעיף.
<רון דרור: אם תוכל להסביר איך זה מתייחס למישהו שהוא מחוץ לארץ ואין לו חשבון בישראל.
הלשכה המשפטית: אני אתייחס לכל הדברים.