GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הלשכה המשפטית: ניתן השירות באמצעות העברה בנקאית – יכללו בדיווח פרטי החשבון שההעברה נעשית אליו (מספר חשבון, שם חשבון, תאריך פתיחת חשבון, אם ידוע לו, כתובת למשלוח דואר), פרטי זיהוי של בעל החשבון (שם, מספר זהות, מען, תאריך לידה ומין או תאריך התאגדות), פרטי המוסד הפיננסי שאליו מבוצעת ההעברה (שם המוסד הפיננסי, מספר בנק, מספר הסניף, מען).
הלשכה המשפטית: ניתן השירות באמצעות שיק – ייכללו כל פרטי השיק שניתן כתמורה, לרבות שם האדם שלפקודתו נמשך השיק.
הלשכה המשפטית: בדיווח לפי סעיף 8(ב) – סיבת הדיווח, לרבות תיאור הפעולה שבשלה הוגש הדיווח על כל נסיבותיה.
הלשכה המשפטית: לגבי מבקש השירות ומקבל השירות - שם.
הלשכה המשפטית: מספרי טלפון, עד שני מספרים, אם ידועים.
הלשכה המשפטית: ביחיד – תאריך לידה.
הלשכה המשפטית: בתאגיד –תאריך ההתאגדות.
הלשכה המשפטית: ביחיד – מין.
הלשכה המשפטית: מעמד הלקוח (תושב/תושב חוץ/תאגיד ישראלי/תאגיד חוץ).
הלשכה המשפטית: מדינת הנפקת מסמך הזיהוי.
הלשכה המשפטית: 10.
הלשכה המשפטית: איסור גילוי ועיון נותן שירותי מטבע לא יגלה את עובדת גיבושו, קיומו, אי קיומו או תוכנו של דוח לפי סעיף 8(ב), וכן עובדת קיומו של דיווח משלים כמשמעותו בסעיף 31(ג) לחוק, קיומה של בקשה לדיווח כאמור או תוכנו של אחד מאלה, וכן מתן עיון במסמכים המעידים על כל אחד מאלה אסור, זולת למי שמוסמך לכך לצורך מילוי לתפקידו אצל נותן שירותי המטבע, לממונה או למי שהוא הסמיכו, לרשות המוסמכת או לפי צו בית משפט.
הלשכה המשפטית: 11.
הלשכה המשפטית: חובת בדיקה אל מול הרשימה נותן שירותי מטבע יבדוק אל מול הרשימה – אם מצוי בה שם או מספר זהות של מבקש שירות או מקבל שירות, שחלה לגביו חובת זיהוי לפי סעיף 3.
הלשכה המשפטית: בדיקה כאמור תיערך כל אימת שהוסף ארגון או אדם לרשימה.
הלשכה המשפטית: אני מזכיר שאחד התיקונים שעשינו הוא שקישור לרשימה הזאת יופיע באתר של הממונה.
<מנחם ירון: לגבי הסעיף הזה.
<מנחם ירון: אנחנו כנותני שירותי מטבע לא יודעים מתי נוסף שם לרשימה.
הלשכה המשפטית: לכן יש לך קישור.
הלשכה המשפטית: תיכנס לקישור ותדע.
<מנחם ירון: זה אומר שלכל פעולה צריך לבדוק.
<מנחם ירון: גם אם בן אדם עשה פעולה אתמול, היום אני צריך לבדוק עוד פעם כי אולי בינתיים השם שלו נוסף לרשימה.
<מנחם ירון: הניסוח בעצם מייתר כי המשמעות אומרת שכל פעם תבדוק מול הרשימה.
דוד רותם: תבדוק כל פעם מול הרשימה.
<מנחם ירון: לי אין בעיה כי אני בודק טכנולוגית.
<מנחם ירון: אני רק אומר מבחינת הניסוח שהמשמעות היא לבדוק כל בן אדם.
הלשכה המשפטית: אם שמותיהם של צדדים לפעולה, מצויים בה.
הלשכה המשפטית: לעניין זה "פעולה" – כל אחת מאלה: העברה אלקטרונית מישראל לחוץ לארץ ומחוץ לארץ לישראל.
הלשכה המשפטית: העברה מישראל למדינה או לטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה, לרבות באמצעות תשלום שיקים שהציג מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה כאמור.
הלשכה המשפטית: העברה ממדינה או מטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה לישראל, לרבות באמצעות תשלום שיקים המשוכים על מוסד פיננסי במדינה או בטריטוריה כאמור.
הלשכה המשפטית: קביעת מדיניות נותן שירותי מטבע יקבע מדיניות, כלים וניהול סיכונים בעניין איסור הלבנת הון ומימון טרור לצורך מילוי חובותיו בעניין זיהוי, דיווח וניהול רישומים לפי החוק, לרבות בנושאים אלה: הליך הכרת הלקוח.
הלשכה המשפטית: מעקב אחר איומי הלבנת הון ומימון טרור, הנובעים, בין השאר, מטכנולוגיות חדישות, בפרט אלה המאפשרות ביצוע עסקאות שלא פנים אל פנים.
הלשכה המשפטית: 13.
הלשכה המשפטית: ניהול רישומים ושמירתם נותן שירותי מטבע שמחזור הפעילות השנתית שלו עלה על שלושה מיליון שקלים חדשים בשנה, יקים מאגר מידע ממוחשב של כל הפעולות ופרטי הזיהוי והדיווח הנדרשים לפי צו זה, בתום שלושה חודשים מתום השנה שבה עלה מחזור הפעילות כאמור.
הלשכה המשפטית: לעניין זה, "מחזור פעילות שנתית" – סך כל התקבולים וההוצאות של נותן שירותי המטבע בשנה.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור את מסמכי הזיהוי.
הלשכה המשפטית: לעניין זה, "מסמכי זיהוי" – כל מסמך שנמסר לצורך זיהוי ואימות, לרבות הצהרה שניתנה לפי צו זה וכן מסמכים עיקריים ששימשו את נותן שירותי המטבע להכרת הלקוח לפי סעיף 2.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור את כל פרטי הדיווח הנדרשים לפי סעיף 9 וכן את מסמכי הפעולה בסכום העולה על 10,000 שקלים חדשים, ולגבי פעולה כאמור בסעיף 3(ב) או (ג) – בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים.
הלשכה המשפטית: שמירת מסמך ההוראה לביצוע פעולה יכול שתיעשה באמצעות סריקה ממוחשבת בתנאים המפורטים בתקנה 3א לתקנות העדות, ובלבד שמסמך כאמור אינו כולל רישם שנערך בכתב ידו של מבצע הפעולה לרבות חתימתו.
הלשכה המשפטית: כאן הצמדנו את זה לצו הבנקים שמאפשר במקרים מסוימים לשמור את המסמכים באמצעות סריקה ממוחשבת.
הלשכה המשפטית: כאמור, זאת השוואה למה שיש היום בצו הבנקים.
<עופר שפירא: מה קורה עם רישום בכתב יד?
<עופר שפירא: חתימה זה רישום בכתב יד?
<עופר שפירא: כל מסמך חתום.
<עופר שפירא: על כל מסמך יש חתימה.
הלשכה המשפטית: חתום על ידי הלקוח?
<עופר שפירא: גם וגם.
הלשכה המשפטית: מה שחתום על ידי הלקוח, צריך לשמור.
הלשכה המשפטית: מה לא חתום על ידי הלקוח, אפשר לסרוק.
הלשכה המשפטית: זה בגלל דרישות המשטרה והיא הסבירה את זה כאן.
הלשכה המשפטית: גם בצו הבנקים, כאשר יש חתימה, כאשר יש כתב יד שרוצים לזהות אותו, מבחינת זיהוי פורמלי הם צריכים את חתימת המקור.
הלשכה המשפטית: כל מקום שאין חתימה, אפשר לסרוק את הדבר.
הלשכה המשפטית: זה ניסוח שנלקח אחד לאחד מצו הבנקים.
<עופר שפירא: בקשה לביצוע פעולה בפקס.
<עופר שפירא: מה זה בקשה לביצוע?
הלשכה המשפטית: בפקס אין לך את כתב היד.
הלשכה המשפטית: זה לא כתב יד אלא העתק.
<עופר שפירא: הוא חתם למטה בסוף הפקס.
<עופר שפירא: אני יכול לשמור את זה בצורה אלקטרונית?
הלשכה המשפטית: מה נמצא אצלך, הפקס?
<עופר שפירא: צילום של הפקס.
<עופר שפירא: אני מקבל פקס עם חתימה.
הלשכה המשפטית: זה לא כתב יד.
הלשכה המשפטית: זה לא המקור של כתב היד.
הלשכה המשפטית: לכאורה אתה יכול לשמור את זה.
<קריאה: מה שהוא חתם בפניך.
<מנחם ירון: מה זה מסמך ההוראה?
<מנחם ירון: זה משהו חדש?
<מנחם ירון: מסמך ההוראה לביצוע פעולה.
הלשכה המשפטית: זה מונח מצו הבנקים.
<מנחם ירון: אין לנו דבר כזה.
<מנחם ירון: לא היה לנו דבר כזה עד היום.
הלשכה המשפטית: אין לכם דבר כזה.
<מנחם ירון: אנחנו צריכים לשמור הצהרות מבקש שירות.
<מנחם ירון: מה זה הוראה לביצוע פעולה?
<קריאה: בלקוחות קבועים, יהיה לכם.
<מנחם ירון: אנחנו לא יכולים לסרוק את מסמכי פתיחת החשבון של לקוח קבוע.
<מנחם ירון: חייבים לשמור את הנייר שהוא חתם עליו?
דוד רותם: אני רוצה להבין, הזמנתם לכאן את גפני?
אברהם מיכאלי: הוא המומחה שלנו לכל הסוגיות.
דוד רותם: לכל מה שקשור להלבנת הון, הוא מתאים.
דוד רותם: הוא המומחה.
משה גפני: קודם כל, מה שקשור להון ואחר כך להלבנה.
משה גפני: אני אפילו לא יודע מה הנושא.
אברהם מיכאלי: היום דודו דואג ללשכת עורכי הדין.
אברהם מיכאלי: אתה דואג לפרנסה לכל עורכי הדין שאין להם עבודה.
משה גפני: התברר שמהלך הפוליטי של ישראל היום הוא משגה.
משה גפני: באמת הוא משגה, אבל מי אני שאני אגיד לכם מה לעשות.
<נטע דורפמן רביב: הערה.
<נטע דורפמן רביב: בסעיף של ניהול רישומים יש לנו מספר פטורים מזיהוי פנים אל פנים לגבי לקוח קבוע.
<נטע דורפמן רביב: מדובר על כך שהוא מחויב בהקמת מאגר מידע וזה במספר סעיפים – בסעיף 3, בסעיף 4.
<נטע דורפמן רביב: יש מספר סעיפי הקלה לאורך הצו למי שמחויב בהקמת מאגר מידע לפי סעיף 13(א) והוא בעצם יכול שלא לעשות זיהוי פנים אל פנים.
<נטע דורפמן רביב: אני מציעה שהנוסח לא יהיה מי שמחויב בהקמת מאגר אלא מי שהקים מאגר מידע לפי 13(א).
<נטע דורפמן רביב: מי שהקים את מאגר המידע, את ה-13(א) ויש לו מאגר מידע, הוא זה שמקבל את ההקלות.
<נטע דורפמן רביב: זאת הייתה הכוונה.
<נטע דורפמן רביב: שלא תשתמע מבחינה ניסוחית עצם החובה להקים מאגר.
אברהם מיכאלי: על זה ניהלו כאן מאבקים.
הלשכה המשפטית: זה משהו אחר.
הלשכה המשפטית: אתה מדבר על משהו אחר.
הלשכה המשפטית: הוויכוחים שהיו כאן על מאגרי מידע בעניין הנש"מים, זה היה במסגרת חוק ההסדרים וזה היה מאגר מידע שנמצא במס הכנסה.
הלשכה המשפטית: אתה מערבב בין שני דברים.
אברהם מיכאלי: בכלל לא מערבב.
אברהם מיכאלי: תאמין לי שאם הייתי יושב בדיונים בוועדת המדע ומזכיר את המילה מאגר מידע, היית רואה את כולם קופצים.
<נטע דורפמן רביב: כל ההקלות הן לגבי מי שהקים מאגר מידע.
<נטע דורפמן רביב: אני מציעה שגם מי שלא מחויב והחליט להקים מאגר מידע ויש לו את מאגר המידע, גם הוא בעצם יקבל את ההקלות.
<נטע דורפמן רביב: למשל, נותן שירותים עם מחזור של פחות משלושה מיליון שקלים, אם הוא בכל זאת מחליט להקים מאגר מידע כי הוא רוצה שהמחזור שלו יעלה, ההקלות יינתנו גם לו.
<נטע דורפמן רביב: לכן אני מציעה שיהיה כתוב מי שהקים מאגר מידע לפי סעיף 13(א), לאורך הסעיפים, וזה יחול גם על מי שחייב וגם על מי שהחליט להקים מאגר כזה באופן וולנטרי.
<אוהד מימון: מה לגבי המסמך הזה?
<אוהד מימון: מישהו יכול להבהיר על מה מדובר?
<אוהד מימון: זה מסמך ההוראה?
<אוהד מימון: זה משהו חדש?
הלשכה המשפטית: לקחנו את הדברים שבצו הבנקים.
<אוהד מימון: הדברים שבצו הבנקים, נכונים לבנקים.
הלשכה המשפטית: אתם לא רוצים את זה?
<אוהד מימון: אני מציע שייכתב "ככל שישנם", כי לא תמיד יש את המסמכים לביצוע הוראה אצל הנש"מים.
<אוהד מימון: יש את הנושא שהוא חורג מהנוסח של הצו.
<נטע דורפמן רביב: למעשה יש כאן שני דברים.
<נטע דורפמן רביב: יש כאן דרישה לשמור מסמכי פעולה.
<נטע דורפמן רביב: בסיפא יש הקלה לפיה אפשר לשמור את המסמך, דרישה שכבר הייתה, באמצעות סריקה ממוחשבת.
<נטע דורפמן רביב: אנחנו בעצם מקלים.
<נטע דורפמן רביב: מסמך ששמרת, תוכל לעשות באמצעות סריקה ממוחשבת.
<נטע דורפמן רביב: לכן אני לא כל כך מבינה על מה הטענה.
<אוהד מימון: אנחנו שואלים מה זה מסמך ההוראה.
הלשכה המשפטית: אולי אני אבהיר את הנקודה.
הלשכה המשפטית: אני חושב שמפריעות להם המלים "מסמך ההוראה לביצוע פעולה".
הלשכה המשפטית: אולי הכוונה במסמכי הפעולה.
הלשכה המשפטית: בתחילת הסעיף מדברים על מסמכי הפעולה.
הלשכה המשפטית: לא מסמך ההוראה לביצוע הפעולה.
הלשכה המשפטית: אם כן, מסמכי הפעולה.
<יצחק מימון: בוא נסגור את הסיטואציה.
<יצחק מימון: אנחנו לא מדפיסים הכול.
<נטע דורפמן רביב: אתה שומר את מסמכי הפעולה.
<קריאה: אתה לא חייב להדפיס ולשמור.
<קריאה: פשוט תשמור.
<אוהד מימון: במקום לשמור פיזית, לסרוק את זה.
<יצחק מימון: כדי לסרוק משהו, צריך להדפיס אותו.
<יצחק מימון: אנחנו לא מדפיסים.
<קריאה: יש לך מסמך פיזי שהוא חתם עליו.
<קריאה: במקום לשמור אותו בקלסר, שמור אותו סרוק.
<יצחק מימון: לפעמים אין מסמכים פיזיים.
<יצחק מימון: פעולת המרה פשוטה, לא מוציאים מסמך על כל פעולה כזאת.
<יצחק מימון: המסמך נוצר במחשב אבל לא מדפיסים אותו.
הלשכה המשפטית: האם על אנשי משרד האוצר מקובל?
<יצחק מימון: אנחנו לא מדברים עכשיו על מסמכי זיהוי.
<יצחק מימון: אנחנו מדברים על מסמכי הפעולה עצמה.
הלשכה המשפטית: נטע, האם מקובל עליכם שאת המילה מסמכים אפשר לפרש גם כקבצי מחשב?
<לילך וגנר: יש הבדל בין מסמך שאתה יכול לשנות אותו בדיעבד ולשמור מסמך סרוק.
הלשכה המשפטית: הוא אומר שהוא לא מדפיס את המסמך.
הלשכה המשפטית: בהנחה שעל פעולה מסוימת הוא לא מדפיס מסמך, מה אתם רוצים שהוא ישמור?
הלשכה המשפטית: שהוא ידפיס את זה וישמור?
<לילך וגנר: או שידפיס וישמור סריקה או שישמור באמצעות מסמך שלא ניתן לשינוי.
<אוהד מימון: אני חושב שקצת התבלבלנו.
<אוהד מימון: הסיפא היא סיפא של הקלה שבאה מכיוון צו הבנקים.
<אוהד מימון: כאשר יש פעולות – כפי שחברי עורך דין מימון אומר – שמבוצעות היום בקבצי מחשב והוא רשם אצלו את הפעולה, ביצע המרה על סך 10,000 שקלים, שמר אותה בקובץ מחשב, זה עונה על הרישא, לשמור את כל פרטי הדיווח ואת כל מסמכי הפעולה.
<אוהד מימון: מסמכי פעולה זה קובץ המחשב.
<אוהד מימון: צריך לנעול את קובץ המחשב והוא בכלל לא נכנס לסיפא.
<אוהד מימון: המשמעות של הסעיף הזה היא לא להדפיס את הקבצים.
הלשכה המשפטית: אני אסכם ונראה אם אני מבין נכון.
הלשכה המשפטית: תקנו אותי, שני הצדדים, אם אני טועה.
הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על פעולות שנעשות בלי שמדפיסים אלא עם קבצי מחשב, כמו שעורך דין אוהד מימון אמר וכפי שאמרה עורכת הדין וגנר, סוגרים אותם, נועלים אותם והם לא ניתנים יותר לשינוי.
הלשכה המשפטית: קבצי מחשב, או שהפכו אותם ל-PDF או שסגרו אותם ואי אפשר לשנות אותם.
<אוהד מימון: אלה קבצים שנמצאים.
הלשכה המשפטית: מקובל עליכם שזה נחשב כמסמכים ששומרים.
<נטע דורפמן רביב: ככל שזה בלתי ניתן לשינוי.
הלשכה המשפטית: ככל שזה בלתי ניתן לשינוי.
הלשכה המשפטית: בסדר גמור.
<מנחם ירון: אין דבר כזה של קובץ שלא ניתן לשינוי.
<מנחם ירון: יש אתר ובן אדם עושה פעולה דרך האתר.
<מנחם ירון: בן אדם נכנס לאתר של הנש"מ כמו שהוא נכנס לאתר של הבנק ואומר שהוא עכשיו רוצה לבצע המרה של כסף.
<מנחם ירון: אין כאן מסמך, אין תיעוד ואין כלום.
<מנחם ירון: יש רשומה בבסיס נתונים שאומרת שבתאריך זה וזה בן אדם רצה לבצע פעולה כזאת וכזאת, מספר לקוח, מספר פעולה, תאריך, ערך וזהו.
<מנחם ירון: זה לא מסמך ואי אפשר לשמור אותו.
הלשכה המשפטית: על זה בדיוק היה כאן הדו שיח.
הלשכה המשפטית: על כך הסכימו נציגי הממשלה.
הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על סוג של קובץ שנמצא אצלך, סוג של מידע שנמצא בבסיס המידע שלך שאתה יכול לנעול אותו, הרי יש דברים כאלה שאתה יכול ברשומות מוסדיות ודברים כאלה שאתה נועל אותם ואתה לא יכול לשנות אותם ברמה המחשובית.
הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על דבר כזה, מבחינתם זה מסמך ששמרת.
הלשכה המשפטית: ככל שמדובר על דבר שאתה מציג, מבחינתם אתה צריך להדפיס את זה ולשמור את זה.
<אופיר מנצ'ל: ברשותך, אני רוצה לחזור להערה האם מי שמחויב ברישום מאגר מידע או מי שכבר ניהל מאגר מידע, לגבי ההקלות.
<אופיר מנצ'ל: ראשית, זאת חריגה מהנוסח שקיים.
הלשכה המשפטית: ההצעה של משרד האוצר היא להקל.
<אופיר מנצ'ל: היא לא רק מקלה אלא היא מקשה ואני אסביר למה.
<אופיר מנצ'ל: מבחינת הזמנים.
<אופיר מנצ'ל: מכיוון שניהול המאגר, החובה לנהל מאגר בפועל, היא אחרי שיש לי שנה שאני מנהל מחזור מסוים ושלושה חודשים לאחר מכן.
<אופיר מנצ'ל: זאת אומרת שאני מגיע כבר לשנתיים ממועד אישור הצו.
<אופיר מנצ'ל: לעומת זאת, תחולת הצו היא מתשעה חודשים.
<אופיר מנצ'ל: זה אומר שיש לי שנה שבעצם ההקלות הן לא בתוקף וזאת לא הכוונה.
<אופיר מנצ'ל: אני הרי צריך לנהל מאגר.
משה גפני: גייסו את מיקי לוי להצבעה?
משה גפני: הוא לא יכול להצביע.
אברהם מיכאלי: הממשלה בלחץ ולכן הביאו אותו.
<אופיר מנצ'ל: אני אומר שלגבי התקופה הראשונה זאת לא הקלה אלא החמרה.
<נטע דורפמן רביב: אם אין לך מאגר מידע, אתה לא יכול לקבל הקלות שנובעות מכך שיש לך מאגר מידע.
<אופיר מנצ'ל: אבל זה לא הנוסח עליו סוכם.
<נטע דורפמן רביב: אי אפשר שאדם שאין לו מאגר מידע יקבל הקלה.
<אופיר מנצ'ל: למשל לקוח קבוע לא קשור למאגר מידע.
<אופיר מנצ'ל: אין שום קשר בין לקוח קבוע למאגר מידע.
<קריאה: הייתם כותבים שיעבוד עם מחשב, אבל כתבתם מאגר מידע.
<אופיר מנצ'ל: זה אומר שאם בעוד תשעה חודשים אין לי מאגר מידע, ולמרות שאני לא חייב בכך, מאגר המידע נתן לי זמן ארוך יותר, אז כל ההקלות לא חלות עלי.
<אופיר מנצ'ל: אין קשר ענייני בין למשל לקוח קבוע למאגר המידע.
הלשכה המשפטית: לא הבנתי איזה הקלות אתה רוצה.
הלשכה המשפטית: ההקלה היא למי שיש לו מאגר מידע ומשרד האוצר הציע להרחיב את ההקלה ולומר שגם אם אתה לא מחויב אבל בצורה וולנטרית אתה מקים את המאגר.
<אופיר מנצ'ל: בטווח הארוך זה מקל אבל בטווח הקצר של תשעה חודשים ויום, לא.
<נטע דורפמן רביב: הפרשנות לא תוכל להיות שמי שאין לו מאגר מידע יוכל לקבל את ההקלה.
<נטע דורפמן רביב: ההקלה נובעת מכך שבמקום לעשות את הדברים שנדרשים בצו, אתה עושה את זה כבר בתוך מאגר המידע.
<נטע דורפמן רביב: לכן מי שיש לו מאגר מידע למרות שהוא לא חייב, גם הוא יקבל את ההקלה.
דוד רותם: אלעזר, אפשר להמשיך.
אברהם מיכאלי: אנחנו מבקשים מהיושב ראש הפסקה.
אברהם מיכאלי: אנחנו הולכים לישיבות סיעה.
דוד רותם: תלכו לישיבות סיעה.
דוד רותם: מי צריך אתכם כאן?
אורי מקלב: אתם לא נותנים לנו לעשות את העבודה הפרלמנטרית.
עדי קול: אתם מבזבזים כל כך הרבה זמן.
דוד רותם: אנחנו נותנים לכם כמה זמן שאתם רוצים אבל אל תבזבזו לי את הזמן.
אורי מקלב: כל הדיון הוא בין אנשי המקצוע לבין עורכי הדין לבין היועץ המשפטי של הוועדה.
דוד רותם: על זה היועץ המשפטי של הוועדה כבר במשך חודש ישב.
אברהם מיכאלי: אנחנו מאוד מעריכים אותו אבל מה לעשות שהוא לא קובע לבד.
אורי מקלב: זה נושא אקוטי.
אורי מקלב: זאת הפרנסה שלהם והולכים לפגוע במקצוע שלהם.
עדי קול: הפרנסה שלהם לא צריכה להעלים מס.
אברהם מיכאלי: לא, אל תגידי את זה.
אברהם מיכאלי: זאת דמגוגיה זולה.
עדי קול: זאת לא דמגוגיה.
אברהם מיכאלי: אם תגידו את זה עוד פעם ועוד פעם, זה לא משנה את העובדות.
עדי קול: זאת לא דמגוגיה זולה.
עדי קול: זאת עובדה.
אברהם מיכאלי: דמגוגיה זולה.
דוד רותם: יכול להיות שזאת דמגוגיה זולה.
אורי מקלב: יש אנשים שמנהלים עסק.
דוד רותם: היה כאן עורך הדין שלהם.
אברהם מיכאלי: הוא הלך.
אברהם מיכאלי: אנחנו עומדים על עורכי דין?
אורי מקלב: לבוא ולומר שאנחנו מבזבזים זמן?
אורי מקלב: עשרות ישיבות ישבנו בעניין הזה.
הלשכה המשפטית: חבר הכנסת מקלב, אתה לא היית, אני הקדמתי וגם הסברתי לחבר הכנסת מיכאלי שהנוסח שמונח כאן הוא אחרי מאוד זמן של עבודה שנעשתה גם מול נותני שירותי מטבע וגם מול נציגי הממשלה כדי להוביל איזשהו מתווה.
הלשכה המשפטית: אף אחד לא יוצא כאן עם כל תאוותו בידו אבל זה נותן איזשהו מענה לדברים מאוד משמעותיים שנותני שירותי מטבע העלו להקל עליהם ולהתחשב בצרכים האמיתיים שלהם מצד אחד, ומצד שני לאפשר מתווה ראוי של איסור הלבנת הון בדומה לגופים פיננסים אחרים בהתאם למה שנקבע בחוק.
אורי מקלב: אני רוצה להודות לכם.
אורי מקלב: השקעתם בזה הרבה זמן, כולל גם אתנו.
אורי מקלב: אנחנו לא הסכמנו לכל.
אורי מקלב: כפי שהצגת, זה המקסימום אליו יכולת להגיע גם במועדים.
דוד רותם: אתם עכשיו צריכים ללכת לישיבות סיעה.
אברהם מיכאלי: אני מבין שאתה שמח על כך.
אורי מקלב: אני באמת מבקש ממך, לאור זה שאנחנו צריכים ללכת לישיבות סיעה, זה יום מאוד אקוטי עבורנו, ישיבות הסיעה הוקדמו בעקבות המליאה שיושבת ואני מאוד מבקש ממך שתעשה הפסקה בדיון.
דוד רותם: אני לא אעשה הפסקה בדיון.
דוד רותם: אני אגמור את הדיון.
אורי מקלב: אני מבקש שתאפשר לנו לעשות את עבודתנו הציבורית.
אורי מקלב: אנחנו רוצים להיות כאן ואני חושב שבחלק המקצועי, הוויכוח ביניהם, צריך באמת ללבן את העניין.
אורי מקלב: מצד שני באמת יש לנו ישיבות סיעה.
דוד רותם: באיזה סעיף אתה?
הלשכה המשפטית: אני בסעיף 13(ד).
הלשכה המשפטית: אני מסכם.
הלשכה המשפטית: ראשית, נשנה בסעיף קטן (ג) משמירת מסמך ההוראה לביצוע הפעולה, לשמירת מסמך פעולה.
הלשכה המשפטית: הובהר שמסמך הפעולה נחשב גם כקבצי מחשב כאשר מדובר על קבצי מחשב סגורים ונעולים שלא ניתנים לשינוי.
<שלומית ווגמן: שעולים בקנה אחד עם הרציונל של תקנות העדות.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע החייב בהקמת מאגר לפי סעיף קטן (א), ישמור במאגר את כל פרטי הפעולות שביצע מקבל שירות קבוע על שמו.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור תיעוד בכתב של בדיקת פעילות כאמור בסעיף 7 וממצאיה לתקופה של שבע שנים.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע ישמור את המסמכים כאמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) במצורף ובאורח נגיש, לתקופה של שבע שנים מתום השנה שבה ניתן שירות מטבע.
הלשכה המשפטית: 14.
הלשכה המשפטית: מסירת מסמכים, ידיעות והסברים נותן שירותי מטבע ימסור לרשם או למי שיסמיך, לפי דרישה, מסמכים, ידיעות והסברים בקשר למילוי חובותיו לפי צו זה.
הלשכה המשפטית: הסמיך הממונה אדם שדאינו עובד מדינה – תחול על אותו אדם חובת סודיות לגבי מסמכים ידיעות והסברים שנמסרו לו.
אברהם מיכאלי: איך אתה מסביר את חוק מאגרי מידע וסודיות?
אברהם מיכאלי: יש כאן פרטים של אנשים.
אברהם מיכאלי: אם זה נפרץ, מה עושים?
אברהם מיכאלי: אלה רק נש"מים.
הלשכה המשפטית: נכון, אלה רק נש"מים.
אברהם מיכאלי: יש פרטים אישיים של אנשים.
הלשכה המשפטית: לכן הם מחויבים בשמירת סודיות.
אברהם מיכאלי: מי מחויב?
הלשכה המשפטית: הנש"מים.
אברהם מיכאלי: אבל המאגרים האלה לא מוגנים כמו שהם מוגנים בבנקים.
הלשכה המשפטית: הם צריכים להגן עליהם.
הלשכה המשפטית: 15.
הלשכה המשפטית: ביטול צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע), התשס"ב-2001 – בטל.
הלשכה המשפטית: 16.
הלשכה המשפטית: תחילה והוראות מעבר תחילתו של צו זה תשעה חודשים מיום פרסומו.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע שמחזור הפעילות השנתית שלו, בשנה שקדמה לכניסת הצו לתוקף, עלה על שלושה מיליון שקלים חדשים בשנה, יקים מאגר לפי סעיף 13(א) עד לתום שלושה חודשים מהיום שבו נכנס הצו לתוקף.
הלשכה המשפטית: בתקופה שמיום תחילתו של צו זה ועד ליום 1 בינואר 2017, יראו כאילו בסעיפים 3(א) ו-13(ג), במקום המלים "בסכום העולה על 10,000 שקלים חדשים" כתוב "בסכום העולה על 25 אלף שקלים חדשים".
הלשכה המשפטית: זאת הוראת השעה עליה דיברנו קודם.
הלשכה המשפטית: זאת הוראת השעה שמחילה את הדברים בהדרגה ומורידה אותם מחמישים אלף ל-25 אלף שקלים חדשים ובתום שלוש השנים ל-10,000 שקלים חדשים.
<אוהד מימון: לגבי תחילת הצו, תשעה חודשים.
<אוהד מימון: נותני שירותי מטבע שירצו לפעול כבר עכשיו לפי הצו הזה, מדוע שלא יתאפשר להם הדבר הזה?
דוד רותם: אין להם שום בעיה.
דוד רותם: הם יכולים לפעול.
<אוהד מימון: לא.
<אוהד מימון: כי כתוב שתחילתו של הצו, כולל ההקלות.
דוד רותם: תחילתו של הצו, אבל מי שרוצה להתחיל לעבוד לפני שיש צו, הוא רשאי.
<אוהד מימון: אבל יש את ההקלות.
<אוהד מימון: יש כאן תשלובת.
<אוהד מימון: גם חובות וגם הקלות.
<אוהד מימון: נניח שיש נותן שירותי מטבע שרוצה לקחת על עצמו את החובות עם ההקלות.
<אוהד מימון: אני לא רואה מדוע לאסור עליו.
<אוהד מימון: אני מציע להוסיף – ואולם רשאי נותן שירותי מטבע לפעול.
<קריאה: זה רשאי.
<אוהד מימון: אם זה רשאי, זה בטח אינטרס של המדינה.
<אורית שפר פראם: תעבירו דיווחים לפי הצו החדש.
<יואב צבר: זה לא טוב.
<יואב צבר: צריכים את תשעת החודשים.
<יואב צבר: הרשות צריכה לקלוט את זה במערכות המידע שלה.
<יואב צבר: עזוב את הדיווחים, הרי רק מתי שהם ייתנו מתכונת של דיווח אפשר יהיה לעשות את זה.
<אוהד מימון: מקבל שירות קבוע, רוצים להכשיר את זה.
<יצחק מימון: מקבל שירות קבוע, הכר את הלקוח, כל הדברים שאפשר כבר להתחיל להחיל אותם.
<אוהד מימון: חבל.
<אוהד מימון: זה אינטרס של המדינה.
<אוהד מימון: יש כאן דברים משמעותיים מאוד שהלכתם לקראת הנש"מים, אז בואו תיישמו אותם.
<אוהד מימון: אנחנו מוכנים לקחת את זה.
<יואב צבר: מבחינתי אין בעיה.
<יואב צבר: הבעיה היחידה היא בדיווח.
דוד רותם: אתם יכולים לעשות מה שאתם רוצים.
דוד רותם: תתחיל לזהות את הלקוח.
דוד רותם: הוא עדיין לא יכול לקבל את האינפורמציה.
<אוהד מימון: אני אומר למעט הדיווחים.
<לילך וגנר: הקלות מסוימות לגבי נותן שירות קבוע, אפשר להכניס לתוקף לפני.
<לילך וגנר: אם אתם רוצים.
<יצחק מימון: יש הוראות זיהוי, יש אימות פרטים.
<יצחק מימון: מקבל שירות קבוע זה דבר חדש לגמרי וכך גם הכר את הלקוח.
<יצחק מימון: אפשר לצאת לשטח בעוד חודשיים.
<אוהד מימון: אלעזר, אני מזכיר שעשינו את אותו הדבר בצו הבנקאי.
<אוהד מימון: חלק מההקלות המסוימות שאפשר היה לקלוט אותן לפני כן, הכנסנו אותן.
<מנחם ירון: על פי הידוע לי, אין הבדל בקליטת הנתונים.
<נטע דורפמן רביב: אנחנו צריכים לבדוק באיזה סעיפים שנוגעים למקבל שירות קבוע ול-הכר את הלקוח.
<מנחם ירון: אין הבדל בקליטת הנתונים בצו החדש.
<מנחם ירון: צברתי עשרות שעות בחודשים האחרונים.
הלשכה המשפטית: עורך דין מימון, נציגי הממשלה מביעים נכונות שבתנאים מסוימים יקדימו את זה, כפי שעשינו בצו הבנקים.
הלשכה המשפטית: אנחנו נתאם את הפרטים בדיוק ונראה איזה דברים יהיה אפשר להכניס.
<אוהד מימון: תודה.
הלשכה המשפטית: תוספת ראשונה המדינות והטריטוריות מדינה או טריטוריה שיקבע ראש הרשות המוסמכת מתוך רשימת המדינות או טריטוריות שארגון ה-FATF פרסם הסתייגות לגביהן בנוגע לעמידתן בהמלצות הארגון בדבר איסור הלבנת הון ומימון טרור.
הלשכה המשפטית: ראש הרשות המוסמכת רשאי להורות כי סעיף 8(א)(2) לצו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותן שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור, התשע"ג-2012 (להלן – הצו), לא יחול לגבי חלק מן המדינות והטריטוריות המפורטות בפרט זה.
הלשכה המשפטית: הוראה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות המוסמכת.
הלשכה המשפטית: המדינות או הטריטוריות שלהלן: איראן, אלג'יריה, אפגניסטאן, הרשות הפלשתינית, לוב, מועצת הנסיכויות הערביות המאוחדות, מלזיה, מרוקו, סודאן, סומליה, פקיסטאן, תוניס, לבנון, מצרים, סוריה, סעודיה, הממלכה של ירדן, עירק, תימן.
הלשכה המשפטית: תוספת שנייה יש כאן טופס גם בעברית וגם באנגלית.
הלשכה המשפטית: אני אקרא במהירות רק את הטופס בעברית.
הלשכה המשפטית: הטופס באנגלית הוא תרגום של הטופס בעברית.
הלשכה המשפטית: טופס א' – איש ציבור זר: מה היא זיקתך לישראל.
הלשכה המשפטית: האם אתה תושב חוץ?
הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, האם אתה בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ כמפורט להלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה) ( נא לסמן): ( ) איני בעל תפקיד בכיר בחוץ לארץ.
הלשכה המשפטית: ( ) ראש מדינה.
הלשכה המשפטית: ( ) נשיא מדינה.
הלשכה המשפטית: ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר ( ) תפקיד ציבורי בכיר אחר.
הלשכה המשפטית: ........ (נא לפרט).
הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, נא לסמן את תפקידו לפי הרשימה שלהלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה).
הלשכה המשפטית: ( ) ראש מדינה ( ) נשיא מדינה ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר ( ) תפקיד ציבור בכיר אחר .......... ׁ(נא לפרט)
<מנחם ירון: אלעזר, אני חוזר לשאלתי הראשונה מתחילת הדיון לגבי נושא משרה.
<מנחם ירון: במקרה של לקוח קבוע שרוצה לפתוח חשבון.
הלשכה המשפטית: אנחנו מדברים עכשיו על איש ציבור זר.
<מנחם ירון: אני עוד לא יודע שהוא איש ציבור זר.
הלשכה המשפטית: בא אליך מישהו עם דרכון, תן לו את הטופס הזה באנגלית.
הלשכה המשפטית: \
<מנחם ירון: זה רק למי שבא עם דרכון.
הלשכה המשפטית: אלא אם כן אתה חושב שהוא איש ציבור זר, שיש איזושהי אפשרות שהוא איש ציבור זר למרות שהוא נתן לך תעודת זהות ישראלית.
הלשכה המשפטית: אני מניח שברוב המקרים לא יעלה אצלך חשד כזה.
הלשכה המשפטית: נניח מישהו יבוא אליך עם דרכון, תעלה אצלך שאלה האם הוא איש ציבור זר או לא, ואז, כדי להקל על הנש"מים, כדי שלא יצטרכו לחפש ב-גוגל או בכל מיני מקומות מי זה הבן אדם הזה, יש כאן טופס, מגישים לבן אדם והוא ממלא אותו.
<נטע דורפמן רביב: לא חייבים להשתמש בטופס.
<נטע דורפמן רביב: אפשר להשתמש גם בתוכנות.
<נטע דורפמן רביב: זאת אופציה להקלה.
הלשכה המשפטית: זאת אופציה.
הלשכה המשפטית: אם אתם רוצים לעשות את זה בדרך אחרת, אפשר בדרך אחרת.
הלשכה המשפטית: האם אתה פועל בשם תאגיד?
הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, האם אחד מבעלי השליטה בתאגיד הוא בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ כמפורט להלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה) (נא לסמן).
הלשכה המשפטית: ( ) אף אחד מבעלי השליטה בתאגיד אינו בעל תפקיד בכיר בחוץ לארץ ( ) ראש מדינה ( ) נשיא מדינה ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר האם אתה שותף עסקי של תושב חוץ?
הלשכה המשפטית: ( ) כן ( ) לא אם התשובה היא חיובית, האם השותף העסקי הוא בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ כמפורט להלן (לרבות תפקיד כאמור אף אם תוארו שונה) (נא לסמן).
הלשכה המשפטית: ( ) השותף העסקי שלי אינו בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ ( ) ראש מדינה ( ) נשיא מדינה ( ) ראש עיר ( ) שופט ( ) חבר פרלמנט ( ) חבר ממשלה ( ) קצין צבא בכיר ( ) קצין משטרה בכיר ( ) תפקיד ציבור בכיר אחר .......... ׁ(נא לפרט) טופס ב' – הכר את הלקוח גם כאן זה טופס שאין אותו בצווים אחרים, אבל כאן הוא נועד כדי להקל על נותני שירותי מטבע לכוון אותם לשאלות ולצורת הזיהוי שמצופה מהם.
הלשכה המשפטית: אני מזכיר שכל הכרת הלקוח הזה, היא רק לגבי מקבל שירות קבוע ולא לגבי כל לקוח.
הלשכה המשפטית: פרטים אישיים: שם פרטי ומשפחה.
הלשכה המשפטית: ......................