GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נעמה מנחמי: בדיוק בשביל להבהיר שזה באמת לא בא להחליף אלא בנוסף.
<נעמה מנחמי: הנכס הוא נכס מקרקעין ולא תלויה ועומדת בקשה לקבלתו לפי הוראות פרק ד', ועל פי המסמכים שבידי החברה הנכס נרכש בעבור נספה השואה הרשום בחברה כבעל הזכויות בו, לאחר מותו.
<נעמה מנחמי: מימשה החברה נכס מקרקעין לפי פסקה זו, תמשיך החברה את החקירה לפי חוק זה בניסיון לאיתור היורשים או בעלי הזכויות האחרים בנכס, לצורך השבת התמורה שקיבלה ממכירתו לידיהם בהתאם להוראות סעיף 32(2)".
<נעמה מנחמי: גם כאן, נכס שנרכש לטובת נספה השואה לאחר מותו, הכוונה היא שכנראה שהערך הסנטימנטלי של אותו נכס הוא פחות.
<נעמה מנחמי: בדרך כלל אלו היו החלפות נכסים שנעשו לא ברצונו או בבקשתו של נספה השואה.
<נעמה מנחמי: (1) מכירת נכס שהועבר לחברה כאמור בסעיפים קטנים (א) או (א1) טעונה אישור מוקדם של דירקטוריון החברה שיינתן ברוב של שישה חברי הדירקטוריון לפחות.
<נעמה מנחמי: כאן הפנינו גם לסעיף החדש שהוספנו.
<נעמה מנחמי: הסעיף הבא שמתבקשת הוספתו הוא סעיף 37א, מימוש נכסים במקרים מיוחדים.
<נעמה מנחמי: מימוש נכסים במקרים מיוחדים החליטה החברה בבקשה לקבלת נכס שהוגשה לה לפי הוראות פרק ד' כי יש להשיב נכס של נספה השואה למבקש, וחלף המועד להגשת ערר על החלטתה בלי שהוגש ערר או שהוגש ערר וועדת הערר החליטה כי יש להשיב את הנכס כאמור, רשאית החברה, לבקשת המבקש או בהסכמתו, לממש את הנכס ולהשיב למבקש את התמורה שקיבלה ממכירתו בהתאם להוראות סעיף 32(2).
<נעמה מנחמי: החברה רשאית לפנות לבית המשפט המחוזי בירושלים בבקשה שיאשר לה לממש נכס מקרקעין, בכל אחד מאלה: החברה איתרה אדם שלפי המידע שבידיה עשוי להיות יורש של בעל הנכס, ועל אף פניות החברה אל אותו אדם הוא לא הגיש לחברה, בתוך חצי שנה ממועד הפנייה הראשונה אליו, בקשה לקבלת הנכס לפי הוראות פרק ד'.
<נעמה מנחמי: מתקיימים כל אלה: החברה קיבלה החלטה בבקשה לקבלת נכס לפי הוראות פרק ד' בהתאם להוראות צו ירושה, צו קיום צוואה או צו בדבר חליפיו של נספה השואה לפי סעיף 31א, ולפי החלטת החברה יותר מאדם אחד זכאי לזכויות בנכס או לחלקן, וחלף המועד להגשת ערר על החלטת החברה בלי שהוגש ערר, או שהוגש ערר על החלטת החברה וועדת הערר החליטה כי יש להשיב את הנכס כאמור.
<אופיר פורת: הסוף הוא תיקון של הנוסח הממשלתי.
<נעמה מנחמי: מה שבאפור, אלה תיקונים על הנוסח הממשלתי.
<נעמה מנחמי: אם אתה רוצה שזה יהיה לפרוטוקול, הורדנו את "אישרה את ההחלטה" וכתבנו "החליטה כי יש להשיב את הנכס כאמור".
<ישראל פלג: אישרה את ההשבה באסיפה של החברה.
<ישראל פלג: זה לא לשון החוק אלא הבנה שוועדת ערר מאשרת את ההשבה.
<נעמה מנחמי: חלק מן הזכאים לקבל זכויות בנכס כאמור בפסקת משנה (א) הסכימו לממש את הנכס ולקבל את תמורתו, ואולם החברה לא הצליחה לקבל את הסכמת כלל הזכאים לזכויות בנכס למימושו.
<נעמה מנחמי: כאן נעשה שינוי בהורדת "בהתאם להחלטת החברה" כי זה לא בהכרח.
<נעמה מנחמי: (ג) הגישה החברה בקשה לבית המשפט לפי סעיף קטן (ב), תודיע על דבר הגשת הבקשה לכל אדם שלפי המידע שבידיה עשוי להיות יורש או בעל זכות בנכס שבקשר אליו הוגשה הבקשה.
<נעמה מנחמי: (ד) אישר בית המשפט לחברה לממש נכס לפי סעיף קטן (ב)(1), ייתן לה הוראות גם לעניין העברת תמורת הנכס, בהתחשב, בין השאר, בזיקתו של האדם שלפי המידע שבידי החברה עשוי להיות יורש של בעל הנכס, לנכס.
<נעמה מנחמי: (ה) אישר בית המשפט לחברה לממש נכס לפי סעיף קטן (ב)(2), תמשיך החברה את החקירה לפי חוק זה בניסיון לאיתור כלל היורשים או בעלי הזכויות האחרים בנכס, לצורך השבת התמורה שקיבלה ממכירתו לידיהם בהתאם להוראות סעיף 32(2).
<נעמה מנחמי: (ו) הוראת סעיף 37(ד) תחול גם על נכס שמכרה החברה לפי סעיף זה.
<נעמה מנחמי: 37ב התחייבות החברה ניתן אישור הדירקטוריון לפי סעיף 37(ב) למכירת נכס שהועבר לחברה לפי הוראות חוק זה מהאפוטרופוס הכללי לאחר שמצא כי הנכס הוא נכס של נספה השואה, חזקה כי הנכס הוא נכס של נספה השואה לעניין כל פעולה משפטית.
<אופיר פורת: כאן הכוונה היא שגם למצב שהדירקטוריון אישר את המכר אחרי שהוא עבר את התנאים המקדמיים, במכירה עצמה אישור הדירקטוריון יהווה אסמכתא לטאבו שהתקיימו תנאי הסעיף.
<אופיר פורת: לא יהיה צריך להוכיח בפניו את כל התנאים המוקדמים כמו שרצו שנעשה קודם לכן.
<נעמה מנחמי: הוגשה תביעה נגד מדינת ישראל בטענה כי נרשמה בפנקסי המקרקעין העברה לאחר של נכס לפי הוראות פרק זה אף שהנכס לא היה נכס של נספה השואה, תחוב החברה בכל חיוב או חבות שתוטל על מדינת ישראל בשל כך.
<נעמה מנחמי: התיקון הבא הוא בסעיף 39 שעניינו הוצאות.
<נעמה מנחמי: המטרה היא להוריד את שכר החברה וכן להבהיר כי ההוצאות של החברה הן שעבוד ראשון על הנכס.
<נעמה מנחמי: 39.
<נעמה מנחמי: הוצאות הוצאות שהוציאה החברה לצורך ניהולו של נכס, לרבות תשלומי החובה החלים עליו לפי כל דין (בסעיף זה – הוצאות), יחולו על הנכס, ואולם רשאית החברה לגבות את ההוצאות גם מנכס אחר השייך לאותו אדם, ובנסיבות שבהן ראתה שיהיה יעיל והוגן לעשות כן – גם מנכסים אחרים שהועברו אליה.
<נעמה מנחמי: כל עוד לא שולמו לחברה ההוצאות כאמור בסעיף זה, יהיו הן שעבוד ראשון על הנכס.
<ישראל פלג: את התקדמת ואנשי משרד המשפטים היו עסוקים, וזה בסדר גמור, הם כל כך עזרו לנו שאפילו אני נותן להם הקלות.
<ישראל פלג: לסעיף 37.
<ישראל פלג: צריך להבהיר מה הייתה כוונת המחוקק.
<ארז קמיניץ: זה כבר הובהר.
<ארז קמיניץ: 37(ב)?
<ישראל פלג: (א) ו-(ב).
<ארז קמיניץ: מה שאני אמרתי, מקובל עליכם.
דוד רותם: אם מישהו יגיש תביעה נגד המדינה.
<נעמה מנחמי: הוא לא מדבר על זה.
<נעמה מנחמי: הוא מדבר על החזקה.
<נועה סרברו: זה סעיף שנועד להקל על החברה במימוש כנסים וברישום העסקאות ברשם המקרקעין על ידי הקלות בהליך הבירוקרטי, להוכיח שהנכס שנמכר הוא אכן נכס של נספה השואה וזה באמצעות קביעת חזקה בדין שתהיה תקפה לצורך כך בתנאים שמפורטים בסעיף.
<ארז קמיניץ: לא צריך להוסיף על מה שאמר היועץ המשפטי.
<ארז קמיניץ: דווקא שמעתי מה אמר היועץ המשפטי של החברה והוא אמר את הדברים בצורה מדויקת.
<ארז קמיניץ: אנחנו השתמשנו במונח חזקה כדי שהדבר הזה יהיה ברור ביחס לכל פעולה משפטית, לרבות פעולה של רישום במרשם.
<ארז קמיניץ: לא צריך להוסיף יותר מזה.
<ארז קמיניץ: הדברים ייעשו כדת וכדין לפי החוק.
אברהם מיכאלי: אם לא יעשו לך שביתה בטאבו.
<ארז קמיניץ: כנראה שנצלח את השביתה הזאת.
<נעמה מנחמי: הסעיף הבא ששינויו מתבקש הוא סעיף 41.
<נעמה מנחמי: מוצע למחוק את כל הסעיף.
<נעמה מנחמי: זה סעיף שעוסק בשכר החברה.
<נעמה מנחמי: הבהרנו כבר את השינוי.
<נעמה מנחמי: הסעיף הבא הוא סעיף 53, תפקידי הדירקטוריון והמנהל הכללי.
<ארז קמיניץ: אתם לא רוצים להדגיש שאתם מוותרים על שכר?
<אופיר פורת: הודגש היכן שהיה צריך ואנחנו אכן מוותרים על שכר החברה ליורשים.
<ישראל פלג: עושים את זה בעיקר לטובת היורשים ולא לטובת הפרוטוקול.
<נעמה מנחמי: התקציב השנתי לא נקבע כפועל יוצא של השכר.
<אופיר פורת: כמו התקציב שלך.
<נעמה מנחמי: 53.
<נעמה מנחמי: תפקידי הדירקטוריון והמנהל הכללי חברי הדירקטוריון, יושב ראש הדירקטוריון והמנהל הכללי של החברה יפעלו בנאמנות למימוש מטרות החברה, לביצוע תפקידיה ולקיום הוראות חוק זה.
<נעמה מנחמי: בלי לגרוע מכלליות האמור, יחולו עליהם בפעולתם, נוסף על הוראות כל דין, הוראות סעיפים 10 ו-13 לחוק הנאמנות, בשינויים המחויבים.
<נעמה מנחמי: הדירקטוריון ידווח בכתב לשר, לוועדת הכספים של הכנסת ולוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת (בחוק זה – ועדת החוקה) אחת לחצי שנה על פעולותיה של החברה למימוש מטרותיה ולביצוע תפקידיה לפי סעיף 4, ויגיש להם, במועד האמור, דין וחשבון כספי על פעולותיה של החברה בחצי השנה שחלפה, לרבות בעניינים אלה: השבת נכסים – מצבת הנכסים שלגביהם קבעה החברה את זיקתו של מבקש לנכס אך הנכס טרם הושב לו, מספרם ושוויים, והסיבות העיקריות שבשלהן לא הושבו נכסים כאמור.
<נעמה מנחמי: אין כאן תיקון מהותי אלא רק הבהרה ובזה עוסק הסעיף.
<נעמה מנחמי: פעולות למימוש נכסים לפי הוראות סעיף 37, ובפרט - מצבת הנכסים שלגביהם החלה חקירה לאיתור יורשים ונכסים שלגביהם טרם החלה החקירה, מספרם ושוויים.
<נעמה מנחמי: נכסים שלגביהם החקירה לאיתור היורשים ובעלי הזכויות האחרים בנכסים הסתיימה בלא שאותרו יורשים ובהמלצה למימוש, מספרם ושוויים.
<נעמה מנחמי: חמשת הנכסים שלגביהם חלף פרק הזמן הארוך ביותר מאז החלה החקירה לאיתור יורש והזמן שחלף, וחמשת הנכסים שלגביהם חלף פרק הזמן הארוך ביותר מאז אושר מימושם לפי סעיף 37 והם טרם מומשו והזמן שחלף.
<נעמה מנחמי: זה תיקון מאחר שבפעמים הקודמות קיבלנו דיווח מהחברה בלי ציון פרק הזמן שחלף.
<נעמה מנחמי: (2א) פעולות לאיתור יורשים – מצבת הנכסים במספר ובשווי שבידי החברה שבהם טרם אותר יורש, בחלוקה לסוגי הנכסים ושווי הנכס הנמוך ביותר בכל סוג – שבו החלה החברה חקירה לאיתור יורשים, למעט פרסום.
<נעמה מנחמי: מספר שעות העובד הממוצעות לאיתור יורשים בנכסים באותו שווי, ב-10 הנכסים האחרונים שאותרו בהם יורשים בנכסים מאותו שווי.
<אופיר פורת: זאת תוספת שאמרנו שזה בלתי אפשרי.
<נעמה מנחמי: אני אסביר מה המטרה שלה ואחר כך תוכל להתנגד כמה שתרצה.
<אופיר פורת: תסבירי את זה לאט כי אני שומע פעם ראשונה.
<נעמה מנחמי: כשאני ישבתי עם החברה בישיבה לפני הדיון כאן, ניסיתי להבין מהם מה תכנית הפעולה שלהם לקראת התכנסותם לסיום בשנת 2017.
<נעמה מנחמי: אני חייבת להגיד שלמרות שדיברנו על זה למעלה משעה, ואולי אפילו שעתיים, לא הצלחתי להבין מה הליך ההתכנסות שהחברה צופה מבחינת מתי לדוגמה היא חושבת שכדאי להפסיק לחפש נכס ואיך היא תתכנס לכדי זה שב-2017 היא תסיים לחפש את היורשים של כל הנכסים שהשווי שלהם הוא מעל אותו סכום, ולחלופין לא תשקיע בנכסים שצריך לאתר להם יורש בנכסים מאוד קטנים.
<נעמה מנחמי: אם נפרוט את זה, איך הם מגיעים למצב שנכס של מאתיים אלף שקלים, מספיקים לנסות לאתר את היורש שלו עד סוף שנת 2017 ולעומת זאת איך לא מגיעים למצב שמשקיעים יותר מדי כוח אדם כך שמחפשים יורשים שהנכס שלהם שווה 2,000 או 3,000 שקלים בתשומות של עשרים אלף שקלים.
<ארז קמיניץ: למה לא לכתוב את זה בצורה כזאת או אחרת ולהכניס את מספר השעות?
<אופיר פורת: ישבנו אתך תשע שעות והסברנו את זה.
<נעמה מנחמי: שעתיים על זה ועל יתר החוק עוד שבע שעות.
<אופיר פורת: אנחנו לא עומדים עם סטופר לכל חוקר בכל חקירה.
<אופיר פורת: לא אנחנו עושים את זה ואף אחד ממשרדי הממשלה שיושב כאן לא עושה את זה, גם במשרדים שעושים דברים דומים.
<אופיר פורת: הפרמטר להשקעה בנכס הוא אכן שוויו אבל לא רק.
<אופיר פורת: אם אני קרוב למצוא יורש גם בנכס שלא שווה הרבה מאוד כסף, אני צריך שמישהו ימצא אותו.
<אופיר פורת: כמו כן הבהרנו לך, ואנחנו עומדים מאחורי זה, שנכסים זולים במיוחד, אנחנו לא נשקיע בחקירה.
<ארז קמיניץ: האם אפשר לכתוב את הדברים האלה בצורה כזאת או אחרת שתתייחס בין היתר לזמינות מציאת היורש, לשווי הנכס?
שולי מועלם-רפאלי: לייתכנות של מציאת היורש.
<אופיר פורת: לעניין תכנית העבודה.
<ישראל פלג: אבל תכנית העבודה גם משקפת את החוק.
דוד רותם: גם כאשר מבקשים ממך ממוצע, אתה כותב בערך.
<אופיר פורת: אנחנו לא רוצים לכתוב בערך.
<אופיר פורת: אנחנו רוצים לדווח מדויק.
<אופיר פורת: בשוטף אנחנו לא עושים מעקב שעות.
<נעמה מנחמי: אני ביקשתי רק על העשרה.
<נעמה מנחמי: בכוונה ביקשתי רק על העשרה נכסים מאותו שווי.
<אופיר פורת: אבל אני לא אדע על העשרה עד שהגעתי לסוף השנה.
<נעמה מנחמי: אתה יכול להעריך בערך.
<אופיר פורת: אני לא יכול.
<ישראל פלג: איך אפשר להעריך?
<ישראל פלג: הרי חוקרים עשרות נכסים בו זמנית.
<ארז קמיניץ: למה מספר השעות ביחס לעשרת הנכסים הוא זה שמייצר לך את מה שאת רוצה להבין שקורה?
<ארז קמיניץ: למה הפרמטר הזה?
<נעמה מנחמי: כי אני רוצה להבין במהלך ארבע השנים הקרובות, ראשית, הנכס שהם מחפשים – ואני מסכימה עם עמדת החברה שהם מתחילים מגבוה ויורדים לאט לאט.
<נעמה מנחמי: כלומר, היום הם מחפשים נכסים, בעיקר נכסים שהשווי שלהם הוא מעל מאתיים אלף שקלים ובעוד שנתיים יכול להיות שהם יחפשו בעיקר נכסים של מעלה שלושים אלף שקלים ופחות ממאתיים אלף שקלים,.
דוד רותם: אין חשיבות למספר שעות עבודה.
דוד רותם: מבחינתי אפשר למחוק את זה.
<נעמה מנחמי: הרעיון במספר שעות עבודה הוא שאני חושבת שגם החברה הסכימה אתי שצריך להיות איזשהו מתאם בין כמה עולה לה.
דוד רותם: למה החברה צריכה להסכים אתך?
<נעמה מנחמי: היא לא צריכה להסכים אתי.
דוד רותם: היא צריכה להסכים אתי כי אני מצביע.
<נעמה מנחמי: אכן אתה מצביע.
<נעמה מנחמי: רק אתה מצביע.
<דורית ואג: גם שולי ואברהם מיכאלי.
<נעמה מנחמי: מבין שנינו ומבין שלושתנו, רק אתה מצביע אבל אני כן רוצה להסביר את הרציונל שעמד מאחורי הסעיף הזה.
<נעמה מנחמי: אפשר לא לקבל אותו, אבל אני רוצה שתבינו את הרציונל.
<נעמה מנחמי: המטרה הייתה שבעצם יהיה איזשהו מעקב במהלך ארבע השנים האחרונות באיזה שלב של המאזן אנחנו נמצאים.
<נעמה מנחמי: אם אנחנו נמצאים בנכסים ששווים שלושים אלף שקלים ומשוקעות בהם שעות עבודה בשווי של חמישים אלף שקלים, אולי אנחנו נמצאים במקום שאנחנו לא צריכים להיות בו.
<אופיר פורת: אנחנו לא שם.
<ארז קמיניץ: אתם אומרים שיש סעיף כזה.
<ארז קמיניץ: הואיל ויש דוחות מאוד מפורטים של החברה.
<ארז קמיניץ: האם החברה כן קובעת סדרי עדיפויות מבחינתה לאיתור, זה דבר שמעניין גם אותנו.
<ארז קמיניץ: לכן אני לא חושב ששעות העבודה בהכרח הן הפרמטר אלא המעקב אחרי הקריטריונים שהם קבעו כשהכנסת אומרת פחות או יותר מה הקריטריונים שצריכים להיות.
<נעמה מנחמי: אני הייתי רוצה לאלץ אותם לבדוק לעצמם כמה שעות.
<ארז קמיניץ: הם עושים את זה.
<נעמה מנחמי: לא, הם לא בודקים.
<אופיר פורת: את לא צריכה לאלץ אותנו.
<נעמה מנחמי: זה חלק מההתנהלות שלך.
<אופיר פורת: בנוהל האיתור שלנו שסמכו עליו כל משרדי הממשלה שבדקו אותו, יש תחנות חקירה לא בזמן אלא במהות.
<אופיר פורת: ככל שהנכס שווה יותר, בודקים יותר.
<אופיר פורת: ככל שהוא שווה פחות, בודקים פחות ובדרך כלל גם פחות שעות.
<נועה סרברו: אולי אפשר לקבוע שהחברה תדווח גם על משך הזמן שלקח לה לאתר בנכסים שאת מבקשת.
<נעמה מנחמי: אבל משך הזמן לא ייתן לך כלום, כי אם זה שנה או חצי שנה, את עדיין לא יודעת אם הם פשוט חיכו במשך שלושה חודשים לקבל תשובה מהארכיון הווינאי.
דוד רותם: אני מבקש להתקדם כי שולי צריכה ללכת ואני רוצה להצביע קודם.
<נעמה מנחמי: יש לנו עוד הרבה.
<נעמה מנחמי: זה שאני אתעכב עוד שנייה על משפט, זה לא מה שישנה.
דוד רותם: זה משנה כי אני רוצה לסיים בתוך שבע דקות את החוק.
<דורית ואג: תחליטו מה אתם רוצים כאן.
<אופיר פורת: אי אפשר להכניס את זה.
<אופיר פורת: זה לא ישים.
דוד רותם: כאן אני מוותר על מספר השעות.
<נעמה מנחמי: הורדנו את הסיפא.
<נעמה מנחמי: פעולות השקעה לפי הוראות סעיף 40.
<נעמה מנחמי: הסכום שהוקצה והסכום שהועבר למטרת סיוע לניצולי השואה הזקוקים לכך, ופירוט אופן הסיוע.
<נעמה מנחמי: המלצת המשרד לאזרחים ותיקים, ואם לא התקבלה המלצתם – את תגובת החברה.
<נעמה מנחמי: וכן הסכום שהועבר למטרת הנצחה, אם הועבר ואופן ההנצחה.
<אופיר פורת: זה נכנס עוד קודם.
<נעמה מנחמי: זה לא נכנס.
<נעמה מנחמי: הורדנו את זה קודם.
<נעמה מנחמי: השארנו רק מול המשרדים ולא הודעה לוועדה.
<ישראל פלג: זאת עוד המצאה חדשה.
<נעמה מנחמי: כי אנחנו לא מצליחים לעקוב.
<נעמה מנחמי: ביוני 2013 דיווחתם לוועדה.
שולי מועלם-רפאלי: מר חריש אמר קודם שהייתה קודם תחושה שהצד ההוא, הצד של הרשעים, אל תהפכו את זה עכשיו לפינה הזאת.
שולי מועלם-רפאלי: תקשיבו.
שולי מועלם-רפאלי: יש כאן אישה שאתם אמרתם שהיא עובדת סביב החוק הזה לא מעט שנים ותנו לה לפחות את הקרדיט המקצועי.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר להתווכח אם מה שהיא מציעה טוב או לא, אבל לפחות את הקרדיט המקצועי תנו לה.
שולי מועלם-רפאלי: תקשיבו לה ויש כאן אנשים נוספים שייתנו את דעתם על הדבר.
<נעמה מנחמי: נכון ליוני 2013, הוועדה קיבלה הודעה שלכם, אתם דיווחתם לוועדה במסגרת הדיון שיש 17 אזורים גיאוגרפיים, אזורים פוטנציאליים שאתם בוחנים שמתוכם הושלמה חקירה בשניים ועוד ארבעה נמצאים בשלב של ארבעים עד שישים אחוזים.
<נעמה מנחמי: כמו כן ציינתם שבתכנית העבודה שלכם לשנת 2013 יש 12 אזורים ובשנת 2014 תשעה אזורים.
<נעמה מנחמי: אנחנו נמצאים היום באמצע שנת 2014 והדיווח האחרון שהועבר לוועדה הוא שהושלמה חקירה בארבעה אזורים מתוך 21 אזורים.
<אופיר פורת: לא.
<אופיר פורת: כאן זה שימוש לא נכון בנתונים.
<אופיר פורת: דיווחנו גם שיש עוד מספר אזורים שהושלמה הבדיקה ומוצתה הבדיקה בכך שאין בהם פוטנציאל.
<נעמה מנחמי: אליהם לא התייחסתי.
<נעמה מנחמי: בשני המשפטים שלי בהשוואה בין 2012 ל-2014, לא התייחסתי לאלה שאין בהם פוטנציאל אלא רק לאזורים שיש בהם פוטנציאל.
<ארז קמיניץ: יש לי הצעה.
<ארז קמיניץ: אפשר להגיד שבדוח יתייחסו הפעולות לאיתור הנכסים לרבות לעניין אזורים בארץ בהם נעשו פעולות אלה, בלשון רחבה, ובדרך הזאת תהיה התייחסות.
<ישראל פלג: אנחנו עושים את זה.
<ארז קמיניץ: אז תכתבו את זה בדוח.
<ארז קמיניץ: המלים אזורים גיאוגרפיים, אני לא יודע בדיוק מה הם אומרות.
<ארז קמיניץ: תתייחסו לאזורים בארץ בהם נעשו פעולות האיתור.
<נעמה מנחמי: איפה אתה מציע להכניס את זה?
<ארז קמיניץ: ב-(5).
<ארז קמיניץ: בנוסח של (5) לכתוב את זה בצורה קצת יותר רכה.
<נעמה מנחמי: הסעיף הבא שמוצע לתקן אותו הוא סעיף 56.
<נעמה מנחמי: מוצע להוריד את סעיף (א), שזה בעצם ביטול הקרן השמורה, וב-(ב) לעשות תיקוני נוסח שנובעים מאותו ביטול של הקרן השמורה.
<נעמה מנחמי: סימן ד' הוא סימן שעוסק בפירוק החברה.
<נעמה מנחמי: בסעיף 60 מוצע לקבוע את סיום חייה של החברה.
<נעמה מנחמי: 60.
<נעמה מנחמי: תקופת פעילות החברה החברה תפעל לשם מימוש מטרותיה וביצוע תפקידיה לפי הוראות חוק זה עד יום י"ג בטבת התשע"ח (31 בדצמבר 2017) (בחוק זה – תקופת פעילות החברה).
<נעמה מנחמי: בתום תקופת פעילות החברה, תפעל החברה לפירוקה לפי הוראות סעיף 61, אלא אם כן הוחלט על פירוקה במועד מוקדם יותר.
<נעמה מנחמי: הסכמנו עוד קודם להוסיף הוראה שהיועץ המשפטי יפעל לפירוקה של החברה, אם זאת לא תפעל לפירוקה קודם לכן.
<נעמה מנחמי: בסעיף 62(ב)(3) אנחנו עושים תיקון מהקרן השמורה וכך גם בסעיף 63(א)(1).
<נעמה מנחמי: אנחנו עוברים לסעיף 64(א) שמדבר על הורדת הנכסים השמורים ביתרה שגם הוא מתייחס לקרן השמורה ואני אקרא עכשיו את כולו.
<נעמה מנחמי: 64.
<נעמה מנחמי: דין נכסים בפירוק הנכסים שאינם מהווים חלק מהתקציב השוטף של החברה המנוהלים בנפרד לפי סעיף 56(ב) (בסעיף זה – הנכסים המנוהלים בנפרד) לא יהוו חלק מנכסי החברה העומדים לחלוקה בפירוק.
<נעמה מנחמי: מוצע להחליף את סעיף (ב) בסעיף (ב) חדש: (1) הנכסים המנוהלים בנפרד שתלויה ועומדת בקשה לקבלתם לפי הוראות פרק ד', יועברו עם פירוק החברה לניהול האפוטרופוס הכלי לתקופה של חמש שנים ויחולו עליהם ההוראות לפי חוק האפוטרופוס הכללי כאילו היו נכסים עזובים שהוגשו לגביהם בקשות שחרור לפי אותו חוק.
<נעמה מנחמי: (2) האפוטרופוס הכללי ייזום הליך של חקירה ובדיקה ויפעל בשקידה סבירה לאיתור בעלי הזכויות בנכס שהועבר לניהולו לפי פסקה (1) במטרה להשיב את הנכס לבעלי הזכויות בו, ובכלל זה יבצע את כל הפעולות המנויות להלן בתוך שנתיים מיום העברת הנכס לניהולו.
<נעמה מנחמי: יפרסם אחת לחצי שנה בשני עיתונים יומיים נפוצים, כמשמעותם בסעיף 1אלחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965, ובאתר האינטרנט של משרד המשפטים, הודעה הכוללת את פרטי הנכס, ובכלל זה את סוג הנכס ושמו של בעל הזכויות האחרון בנכס.
<נעמה מנחמי: יבצע את כל הפעולות המנויות בתוספת הרביעית לחוק העיקרי לגבי הנכס, אלא אם כן מצא לגבי פעולה מסוימת כי הפעולה בוצעה בעבר בידי החברה או שאין בה כדי לתרום לאיתור בעלי הזכויות בנכס או שאין הצדקה לביצוע הפעולה מנימוקים אחרים, בהתחשב בין היתר בעלויות קבלת המידע ובשוויו של הנכס.
<נעמה מנחמי: האפוטרופוס הכללי רשאי, לצורך הפעלת סמכויותיו לפי חוק האפוטרופוס הכללי בקשר לנכסים שהועברו לניהולו, לפי פסקה זו, להשלים כל פעולה שנעשתה בידי החברה לשם איתור היורשים או בעלי הזכויות האחרים בנכסים אמור והשבת הנכסים לידיהם.
<נעמה מנחמי: נכסים שהועברו לאפוטרופוס הכללי לפי פסקה (1) אשר נותרו בניהול האפוטרופוס הכללי בתום התקופה האמורה באותה פסקה, יועברו למטרת סיוע לניצולי השואה הזקוקים לכך.
<נעמה מנחמי: (ג) הנכסים המנוהלים בנפרד שהוראות סעיף קטן (ב)(1) אינן חלות עליהם יוקנו לחברה עם פירוקה והמפרק יפעל למימושם ולחלוקת התמורה שתתקבל ממכירתם למטרת סיוע לניצולי השואה הזקוקים לכך.
<נעמה מנחמי: נעשה פירוק החברה בדרך של פירוק מרצון, יפנה המפרק לבית המשפט בבקשה מיוחדת לקבלת אישור להעברת הכספים למטרה כאמור בהתאם לכללים שנקבעו לפי סעיף קטן (ג1).
<נעמה מנחמי: (ג1) שר המשפטים, בהסכמת שר האוצר, שר הרווחה והשירותים החברתיים והשר לאזרחים ותיקים, יקבע כללים לעניין העברת הנכסים למטרת סיוע לניצולי השואה הזקוקים לכך לפי סעיפים קטנים (ב)(4) ו-(5) ו-(ג).
<נעמה מנחמי: ואולם לא ישמשו הנכסים לתשלום גמלה או קצבה שמגיעה בדין לניצולי השואה או לתשלום עבור מענק אחר שניתנו לניצולי השואה קודם לכן.
<קריאה: שיהיה ברור שזאת העברה שהתבקשה על ידי הייעוץ המשפטי, שמה שייקבע בתקנות, הנכסים לא יעברו לטובת תשלומי גמלאות או קצבאות שכבר מגיעות לניצולי השואה מהמדינה כדין.
<קריאה: חשוב לנו שיובהר שזה מה שמגיע מהמדינה.
<נעמה מנחמי: אם יש איזה תיקון נוסח אחרון, אפשר.
<ארז קמיניץ: כן.
<ארז קמיניץ: גמלה או קצבה שמגיעים מהמדינה כי אנחנו לא יודעים להגיד גמלאות אחרות.
<נעמה מנחמי: מהמדינה.
<נעמה מנחמי: מוצע למחוק את (ג)(1) ו-(2) הנוכחיים.
<נעמה מנחמי: מוצע למחוק את סעיף (ד) הנוכחי.
<נעמה מנחמי: באופן כללי, כל הסעיף הזה שהקראנו, הוא אומר שבעצם בסיום חייה של החברה, החברה תפורק והנכסים שיש לגביהם בקשות השבה יועברו לאפוטרופוס והוא בתוך שנתיים יעשה לעשות ניסיון לסיים את האיתור ובתום חמש שנים הכסף יועבר לניצולי שואה הזקוקים לכך.
<נעמה מנחמי: אם הוא כמובן השלים חקירה והוא מצא שאין לנכס יורש, גם אותו סכום שיגיע ממימוש הנכס יוכל לעבור לניצולי השואה.
<ישראל פלג: באיזה שנה אנחנו נהיה?
<נעמה מנחמי: 2017 ועוד חמש.
<נעמה מנחמי: 2022.
<קריאה: בהנחה שאז יישארו ניצולי שואה.
דוד רותם: יישארו.
<נעמה מנחמי: אם הוא ישלים חקירה וימצא שהנכסים הם לא של יורשים, הוא יוכל לעשות את זה עוד לפני 2022.
<נעמה מנחמי: לסעיף 64א, התחייבות המדינה לאחר תום תקופת פעילות החברה שזאת בעצם ההתחייבות במקום אותה קרן שמורה.
<נעמה מנחמי: התחייבות המדינה לאחר תום תקופת פעילות החברה הוכיח אדם לאחר תום תקופת פעילות החברה, כי הוא יורש או בעל זכויות אחר בנכס של נספה השואה שנוהל בידי החברה, יהיה אותו אדם זכאי לקבל מהמדינה את שוויו של הנכס כפי שהיה ביום שבו הועבר על ידי החברה לאחר, ואם מומש הנכס בידי החברה - את התמורה שהתקבלה ממכירתו, והכול בצירוף הפרשי הצמדה וריבית לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א-1961, ובקיזוז ההוצאות שהוצאו בשל הנכס בתקופת ניהולו.
<נעמה מנחמי: בסעיף 65 מוצע לתקן את סעיף (ד): (ד) הוראות סעיפים 255 ו-268 עד 275 לחוק החברות יחולו על החברה כאילו הייתה חברה ציבורית, בשינויים אלה: סעיף 272(א) לחוק החברות יחול גם על התקשרות עם נושא משרה שאינו דירקטור באשר לתנאי כהונתו והעסקתו.
<נעמה מנחמי: הוראות סעיפים 272(ג) ו-(ג1), 273(ב), 275(ג1) ו-279 לחוק החברות לא יחולו על החברה.
<נעמה מנחמי: בכל מקום שבו נדרש אישור ועדת התגמול יראו כאילו נדרש אישור ועדת הביקורת.
<נעמה מנחמי: אין באמור בסעיף קטן (ד) כדי לגרוע מתחולת הוראות סעיפים 10 ו-13 לחוק הנאמנות כאמור בסעיף 53.
<נעמה מנחמי: התיקון האחרון הוא בסעיף 74, תיקון שעניינו מיסוי החברה.
<נעמה מנחמי: סעיף 74(א2).
<נעמה מנחמי: במימוש נכסים של נספי השואה לפי הוראות חוק זה על ידי החברה, יופטרו הנכסים מחובות מס הרכוש ככל שחלים לפני חוק מס רכוש וקרן פיצויים התשכ"ה-1961.
<נעמה מנחמי: על אף האמור, אותר יורש או בעל זכויות אחר בנכס לאחר מימוש כאמור והחברה החליטה להשיב את תמורתו של הנכס כאמור בסעיף 22 או 26, יבוטל הפטור כאמור ויחולו הוראות סעיף (א1ׂ) בשינויים המחויבים גם לעניין מס רכוש.
<נעמה מנחמי: סעיף 74(א3).
<נעמה מנחמי: הוראות סעיפים קטנים (א)(1)(1) עד (3) ו-(א)(2) סיפא יחולו גם לגבי תמורתו של נכס שהחברה מימשה בהתאם להוראות סעיף 37א(א) או (ב).
<ארז קמיניץ: לרשות המסים יש הערה היינו ערים לה הבוקר.
<אביבה אטיאס: בסוף שבוע שעבר.
<אביבה אטיאס: אין לנו שום בעיה עם הפטור ממסים בזמן שהחברה מממשת.
<אביבה אטיאס: פשוט יש תקופות מסוימות בהן כאשר החברה מממשת היא מקבלת פטור ובאמת כאשר הנכס או התמורה שלו מושבת, מנכים את המס וזה המנגנון במס שבח ובמס רכוש.
<אביבה אטיאס: אנחנו מבינים שיש תקופה שגם האפוטרופוס, אחרי חיסול החברה, גם הוא עצמו יכול למכור את הנכסים ומגיע לו גם פטור בעניין הזה, ושוב את החיוב בשלב ההשבה.
<אביבה אטיאס: השבה יכולה להיות על ידי או האפוטרופוס בתקופה שהוא נמצא אחרי פירוק החברה או על ידי המדינה במסגרת סעיף 34(א).
<קריאה: 65(א).
<ארז קמיניץ: את רוצה את כל הגורמים.
<אביבה אטיאס: כן.
<אביבה אטיאס: אם הם מממשים – יש פטור.
<אביבה אטיאס: אם הם משיבים, יש ניכוי מס.
<נעמה מנחמי: אותן הוראות לגבי זה.
<ארז קמיניץ: יש מצב שגם המדינה עושה את זה.
<אביבה אטיאס: גם המדינה, גם האפוטרופוס וגם החברה יקבלו את כל הפטור ממסים ובשלב ההשבה יהיה ניכוי במידה ויאתרו אותו ויחזירו לו.
<אביבה אטיאס: לא צריך להיות הבדל.
<ארז קמיניץ: ברור.
<נעמה מנחמי: לסעיף 79(ב).
<נעמה מנחמי: השר רשאי - זה שר המשפטים – מוצע להוסיף סעיף (1א): להתקין תקנות לעניין מסירה והמצאה של הוראות לפי חוק זה.
<נעמה מנחמי: כמו כן אמרנו שגם נתקן את פסקה (4).
<נועה סרברו: באישור ועדת החוקה להגדיל את הסכום.
<ארז קמיניץ: מה שאמרנו קודם.
<ארז קמיניץ: להגדיל ללא כל הפרוצדורה הקבועה בסעיף.
<נועה סרברו: גם בהתייעצות.
<ארז קמיניץ: שר המשפטים בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת החוקה.
<ארז קמיניץ: זה במקום פסקה (4).
<דורית ואג: אפשר להצביע על כל החוק.
דוד רותם: אפשר להצביע על קריאה שנייה ושלישית?
אברהם מיכאלי: התוספת הראשונה לא מתוקנת בשום דבר לגבי הרחבה?
דוד רותם: המיזוג של שתי הצעות החוק אושר.
דוד רותם: רבותי, אני פותח את הישיבה בנושא:
דוד רותם: בקשה לדיון מחדש – הוספת סעיף חדש להצעת חוק החברות (תיקון מס' 24), התשע"ד-2014.
שולי מועלם-רפאלי: רגע, תחכה שיחזרו חברי ועדת החוקה.
אורי מקלב: תן הסבר קצר לחוק, לפרוטוקול.
אחמד טיבי: עכשיו על מה, על קק"ל או התיישבות?
דוד רותם: קק"ל.
אחמד טיבי: אדוני, אפשר להצביע?
אחמד טיבי: כי כבר הודעת על 10:15.
דוד רותם: אני רק מחכה שיבואו חברי הוועדה.
אחמד טיבי: אדוני, לפי התקנון, כשאתה מודיע על שעה, אתה לא אמור לחכות לחברי אופוזיציה או קואליציה.
דוד רותם: אני אחכה לחברי הוועדה.
דוד רותם: בינתיים אני יכול לבקש מהמשנה ליועץ המשפטי, אבי ליכט, להגיד למה הם מתנגדים.
אורית סטרוק: אולי אפשר להסביר למה רוצים, למה מתנגדים.
אורית סטרוק: אני פספסתי את הדיון הקודם שלא באשמתי.
<נעמה מנחמי: אולי רק הסבר קצר, מה החוק ומה הרביזיה.
דוד רותם: הרביזיה היא בקשה שלי להוסיף סעיף שיאמר שהחוק לא יחול על חברות לתועלת הציבור, כמו: ההסתדרות הציונית, הסוכנות היהודית, קרן היסוד – המגבית המאוחדת לישראל, הקרן הקיימת לישראל, וכן תאגידים שבשליטתן.
אורי מקלב: והנימוקים?
דוד רותם: הנימוקים הם שהחוק הזה לא צריך לחול על גופים שהם גופים ממלכתיים שהוקמו עוד לפני קום המדינה, לפני כ-100 שנה.
יריב לוין: אדוני היושב-ראש, אני מבקש הסבר למה רוצים להחיל עליהן את החוק הזה.
דוד רותם: את זה יגיד לך אבי ליכט; כי יש מי שרוצה לגרום נזק לקרן הקיימת, להסתדרות הציונית ולסוכנות היהודית.
אורית סטרוק: אני רוצה לשאול שאלה, ברשותך, אדוני.
אורית סטרוק: אני זוכרת שבראשית כהונתה של הממשלה הנוכחית, שרת המשפטים יצאה בהצהרה חגיגית מאוד שהיא הולכת להפוך את דיוני ועדת השרים לענייני חקיקה לדיונים שקופים, והיה מזה צרמוניה שלמה בתקשורת, וכולם הריעו לה.
אורית סטרוק: ואני, בדיוק באותו זמן, הגשתי הצעת חוק שעניינה אותו עניין, יחד עם חבר הכנסת מקלב, מיכאלי, נחמן שי, ואני לא זוכרת מי עוד היה שותף בהצעת החוק הזו.
אורית סטרוק: מאז כבר הספיקה לעבור חצי שנה שבמסגרתה הוגשה עוד פעם הצעת חוק כזו, אם אני לא טועה, על-ידי חברת הכנסת זהבה גלאון ואחרים, ובינתיים הזמן עובר ודיוני ועדת השרים לענייני חקיקה לא הפכו להיות שקופים.
אברהם מיכאלי: גם יריב חתם על זה.
אורית סטרוק: נכון, יריב, שכחתי אותך.
אורית סטרוק: גם אתה היית באותה הצעת חוק יחד אתי.