GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הלשכה המשפטית: הצעת החוק הזאת נותנת לו סמכות לשבת בהרכב, לרב לבחור.
הלשכה המשפטית: אם כמובן החלבן עומד בתנאי הכשירות - - -
דוד רותם: גפני, תודה רבה.
משה גפני: לא, הוא אומר לי - - -
דוד רותם: הוא שואל שאלה, שישאל שאלות את הרב שלו, לא אותי.
משה גפני: לא, אלעזר אומר שהחלבן הוא חכם גדול.
משה גפני: אני הייתי מוציא אותו על זה.
משה גפני: מה אתה אומר?
משה גפני: רגע, הגשתי הסתייגות.
דוד רותם: גמרתי את הישיבה.
משה גפני: יש לי עוד הסתייגות.
משה גפני: אחת.
דוד רותם: אין יותר הסתייגויות.
דוד רותם: אני עושה הפסקה בישיבה.
דוד רותם: אני אודיע לכם מתי היא תחודש.
משה גפני: תודיע לנו בזמן סביר לפני זה בגלל שיכול להיות שנתחרט ונצביע אתך או שנצביע נגדך.
דוד רותם: רבותי, אני מחדש את הישיבה.
דוד רותם: אנחנו נעסוק עכשיו ברביזיה לפי בקשתו של חבר הכנסת מיכאלי על עניין - - -
אברהם מיכאלי: גם של מקלב.
דוד רותם: גם שם מקלב.
דוד רותם: - - של צו איסור הלבנת הון.
הלשכה המשפטית: נותני שירותי מטבע.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, היום הוועדה הצביעה על צו איסור הלבנת הון של נותני שירות מטבע, והצו הזה מתגלגל בוועדה כבר שנה וחצי.
אברהם מיכאלי: מתגלגל בוועדה בנסיבות כל-כך חשודות, כשפעם ראשונה שאני ואתה נתקלנו בזה היינו עוד בקואליציה הקודמת.
אברהם מיכאלי: יום לפני הבחירות פתאום האוצר, רשות הלבנת הון, הביאו את הצו הזה כדי לחטוף ולהעביר את זה, הם חשבו בקלות, ופתאום הם גילו שהוועדה לא הסכימה לזה.
אברהם מיכאלי: שאלנו אותם שאלות, ולא היה נעים להם ששאלו שאלות.
דוד רותם: ואז שלחנו את עו"ד שטרן שניהל משא-ומתן עם שני הצדדים, והם הגיעו בהסכמה לנוסח של הצו.
אברהם מיכאלי: עו"ד אלעזר שטרן עשה עבודה טובה ושיבחנו אותו על כך.
אברהם מיכאלי: עם זאת, גם עו"ד שטרן יודע שהצו הזה בסוף מנוסח בצורה כזאת שזאת גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה.
אברהם מיכאלי: מדובר שם בהוראות חדשות שמטילים על אנשים שלא קיבלו את הרישיון שלהם היום, הם קיבלו את הרישיון שלהם לפני עשרות שנים, והם מנהלים את העסק שלהם במשך עשרות שנים בצורה מסוימת.
אברהם מיכאלי: היום תוך כדי תנועה או תוך כדי העבודה שלהם באים ומלבישים עליהם הוראות חדשות, כאשר מי שקורא את הצו יודע שאנשים שעובדים בעסק הזה, בצורה החוקית, הם לא יוכלו להתמודד עם זה בכוחות עצמאיים לבד, אלא יצטרכו לקחת בעלי מקצוע.
אברהם מיכאלי: בעלי מקצוע זה עורך-דין, בעלי מקצוע זה רואה חשבון, ואין לאף אחד היום, על-פי כל הכללים, גם לפי חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו וגם לפי התעסוקה, אפשרות להנחתות על אדם לשנות את צורת ההתנהלות שלו.
אברהם מיכאלי: כאשר כולנו יודעים שאנשים מתכננים את העסק שלהם על-פי הוצאות מסוימות, היום אומרים להם: תשנו את ההתנהגות שלכם, וזאת לא מן הנימוק שהם עבריינים, אלא המדינה רוצה להחמיר אתם כמו שמחמירים עם גופים גדולים.
אברהם מיכאלי: על גופים גדולים אני לא מרחם, כי גופים גדולים יודעים להתמודד עם ההוראות החדשות והם ייקחו בעלי מקצוע והם ישתלטו על ההוראות האלה.
אברהם מיכאלי: לכן מה שעו"ד שטרן עשה, שהוא הגיע אתם להבנות, כמה שניתן היה להגיע.
אברהם מיכאלי: אם הוא לא היה מתערב בכלל, הצו היה הרבה יותר קטסטרופלי.
אברהם מיכאלי: היום עדיין אותם פרקים שקראנו בוועדה, של הצו, אותם פרקים עדיין קשים לביצוע.
אברהם מיכאלי: אנשים יהפכו לעבריינים היום, דבר שלא קרה עד היום, ואין כוונה להטיל פה על אותו ציבור צו שבסוף לא רק שלא יוכל לעמוד בו, אלא שמדי יום יתבעו אותו בבתי משפט.
אברהם מיכאלי: ולכן אני מבקש בצו הזה לעשות רביזיה ולא לאשר אותו, ולעשות מאמץ נוסף עם הממשלה, עם האוצר, כדי שיתאימו את הצו למציאות, ולא ימציאו דברים שלא יהיו ברי ביצוע.
דוד רותם: הצו נעשה בהסכמה של עורך-הדין אלעזר שטרן יחד עם עורכי-הדין של הנש"מים ויחד עם משרד האוצר, ולכן הגיעו למסקנות הטובות ביותר שאפשר היה להגיע אליהן.
דוד רותם: אם הרביזיה הזאת תתקבל, הרי נעביר את הצו השני.
דוד רותם: אתה רוצה לנמק?
אורי מקלב: אני רוצה לנמק.
אורי מקלב: תן לי לנמק.
אברהם מיכאלי: קודם כול, ההערה שלך, אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד לעורכי-הדין של הנש"מים, אנחנו גרמנו לזה שיהיה להם ייצוג, כי בהתחלה לא נתנו להם ייצוג ולא נתנו להם אפילו להתדיין בדבר הזה.
אברהם מיכאלי: עכשיו כשאתה אומר לי שעורך-הדין שלהם מודיע, אז אנחנו כוועדה צריכים לקבל את מה שעורך-הדין שלהם מודיע?
אברהם מיכאלי: הוא יצא באמצע הישיבה ועזב את הדיון, עם כל הכבוד.
אורי מקלב: תודה רבה, אדוני, שאתה מאפשר לנו לדבר ולנמק את בקשת הרביזיה שלנו.
אורי מקלב: קודם כול, ודאי צריך מילות הערכה לעו"ד אלעזר שטרן על המאמץ הגדול שהוא עשה כדי להגיע לפשרות.
אורי מקלב: לא היו הבנות.
אורי מקלב: אנחנו, שהשתתפנו בכל הדיונים, יודעים שהיתה ברירה של נותני שירותי מטבע בין דבר לכולרה.
אורי מקלב: זה מה שהם היו צריכים להחליט, אז הם בחרו בדבר בסוף, אבל לא בגלל שהיו להם הרבה אפשרויות.
אורי מקלב: כפי שהם הופיעו פה, והם לא חזרו בהם בעניין הזה, ההגבלות שיוטלו על נותני שירותי המטבע יחסלו את הענף הזה.
אורי מקלב: לא האוצר, לא משרד המשפטים ולא אף אחד, לא הציג שיש להם עניין לחסל את הענף שנותן שירותים הרבה יותר זולים לכלל תושבי מדינת ישראל, אחד המקומות הבטוחים להחלפת מטבע לתיירים, בשונה ממדינות אחרות שאומרים להם לא להיכנס.
אורי מקלב: גם בהסבר שמקבלים תיירים כשהם נכנסים לארץ, אומרים להם: אם אתם רוצים להמיר מטבע, תיכנסו לנותני שירותי מטבע ואל תלכו לבנקים, מכיוון שמעבר לכל ההגבלות האלה אנחנו יודעים שנותני שירותי מטבע נותנים שירות אמין וזול.
אורי מקלב: לנסות ולהציג שכל הלבנת ההון וכל הגברת הטרור נעשים דרך נותני שירותי המטבע, זה ממש לא נכון.
אורי מקלב: מדובר על פעילות מזערית שנעשית דרך נותני שירותי מטבע.
אורי מקלב: אם נעשית פעולה כזאת או אחרת, מכאן צריך לבוא משרד המשפטים וכל הרגולטורים ולאכוף ולהגיע לאלה שמבצעים הלבנת הון דרך הנש"מים.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, מי כמוך?
אורי מקלב: בכל דיוני הוועדה אתה מבקש שלא תהיה זילות בשם הזה של הלבנת הון.
אורי מקלב: ללכת כפי שמצטייר פה, שהעלמות מס נעשות דרך נותני שירותי מטבע, ולכן להכניס את זה בחוק הזה, זו זילות.
אורי מקלב: לוקחים חוק שנקרא "הלבנת הון ומניעת פעולות טרור" ומעבירים את זה דרך חוק על אולי, בחלק מהמקרים, העלמות מס.
אורי מקלב: נגד העלמות מס צריך לפעול בהעלמות מס, ואי-אפשר לערבב בין שני התחומים.
אורי מקלב: ואנחנו בחוק הזה מערבבים בין שני התחומים.
אורי מקלב: כל מה שנעשה וכל מה שנאמר פה בנושא הפעילות הכספית שנעשית דרך הנש"מים, דרך נותני שירותי מטבע , זה לא נעשה דרכם.
אורי מקלב: לכן זו טעות גדולה מאוד להטיל עליהם את זה.
אורי מקלב: גם אם היתה פעילות מאוד-מאוד חשובה של עו"ד אלעזר שטרן, היא נעשתה בכפייה מול נותני שירותי המטבע.
אורי מקלב: זה יחסל את הענף הזה, ענף שהושקעו בו הרבה, הוא מפרנס אלפי איש, שרוב רובם, גם הפעילות הזאת, היא פעילות שנעשית באחוזים קטנים מאוד.
אורי מקלב: לכן אנחנו מבקשים להצביע בעד הרביזיה הזאת, ולכן אני פונה אליך.
אורי מקלב: מכיוון שלכאורה מסתבר שיש פה רוב בעד הרביזיה הזאת, השאלה אם אתה באמת מבקש לקיים את ההצבעה?
דוד רותם: כן, אני אקיים את ההצבעה.
דוד רותם: גם קארין.
<דורית ואג: ספרתי אותה.
אורי מקלב: הרביזיה התקבלה.
יריב לוין: הרביזיה התקבלה.
אורי מקלב: איך התרגיל של האופוזיציה לשלוח את מרב מיכאלי ולא לספור אותה?
ג'מאל זחאלקה: ולהביא אותה ברגע האחרון.
ג'מאל זחאלקה: בעד הרביזיה – 7
ג'מאל זחאלקה: נמנעים – אין
<דורית ואג: זה לא חוק, זה צו.
<דורית ואג: הוא מבקש לדון בצו מחדש, צריך לקבוע מועד.
דוד רותם: נדון בצו מחדש.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בתקנות העבירות המנהליות (עבירות במעגנות), ובצו העבירות המנהליות (שינוי התוספת הראשונה לחוק).
דוד רותם: אנחנו נמשיך לקרוא.
דוד רותם: לאיפה הגענו בפעם הקודמת?
<אפרת חקאק: דילגנו על כמה סעיפים.
<אפרת חקאק: אני רוצה לחזור לסעיף 4 ו-5 לשנייה.
<אפרת חקאק: קודם כל, לפני שנתחיל את דיון, אני רוצה להזכיר לכולם שאנחנו לא דנים בתקנות עצמן, אנחנו דנים אך ורק בעבירות שכבר קיימות, שאנחנו הופכים אותן פה לעבירות קנס, ואנחנו דנים בסכום של הקנס.
<אפרת חקאק: אפשר להוסיף לפעמים סייגים לצמצם את העבירה הקיימת.
<אפרת חקאק: אבל אנחנו לא נכנסים לטקסט של התקנה עצמה.
<אפרת חקאק: בדיון הקודם היושב-ראש ביקש ממשרד המשפטים למצוא סייג שיכול לצמצם את העבירה בתקנה 4 ו-5, והבנו שבמשרד המשפטים רצו להעיר על זה.
<מיכל גולד: יש עוד נציגה של משרד המשפטים, אבל היא יצאה רגע.
<מיכל גולד: נחזור לזה בעוד דקה?
דוד רותם: נחזור לזה אחר-כך.
<אפרת חקאק: בעיקרון, היושב-ראש אישר את הקנס לסעיף 4, 5, 6 ו-7.
<אפרת חקאק: עכשיו הגענו לתקנה 8.
<אפרת חקאק: משרד המשפטים, משרד התחבורה, אתם רוצים להציע?
דוד רותם: אתם רוצים לקרוא בבקשה?
<יערה למברגר: כן.
<יערה למברגר: אבל הנה, יערה חזרה, אפשר לחזור לתקנה 4.
- וקאיל: אנחנו בחנו שוב את סעיפים 4 ו-5.
- וקאיל: ההצעה של הוועדה בדיון הקודם הייתה לבחון החרגה של כלי שיט שאינם עוגנים באופן קבוע במעגנה.
- וקאיל: בכל מקרה, מאחר וההגדרה הזאת של מתקן מימי קבועה במספר רחב של תקנות, אם באופן הזה ואם באופן אחר, אנחנו לא יכולים להכליל משהו שמבחינתנו אינו בגדר מתקן ימי.
- וקאיל: החרגה של אמירה כמו שהוועדה ביקשה, אנחנו לא יכולנו להסכים לה, כי אחרת זה יטיל הסדרים שלא אמורים להיות מוחלים על כלי שיט רגילים.
- וקאיל: אנחנו מציעים נוסח חלופי.
<יערה למברגר: בגלל שההגדרה הזאת משמשת בתקנות אחרות, אנחנו צריכים משהו שלא ייצור לנו - - -
דוד רותם: יקרה לכם רק דבר אחד, תורידו את הקנס מ-6,400 ל-3,200.
<מיכל גולד: לגבי 4?
<מיכל גולד: אנחנו הבנו שהבעיה היא רק בסייג.
<יערה למברגר: ניסינו לאפיין את כלי השיט שהם סירה, ספינה או אנייה.
<יערה למברגר: לעניין כלי שיט מסוג סירה, ספינה או אנייה, זה יחול רק אם כלי השיט הזה מחובר דרך קבע לקרקעית הים.
<יערה למברגר: אני יודעת על סיטואציה בכנרת – זה פסק דין של תכנון ובנייה שבו לקחו כלי שיט וחיברו אותו - - -
<אהרון זיסו: באילת.
<יערה למברגר: וגם באילת יש סיפור כזה.
<אהרון זיסו: הרפסודיה הלבנה באילת.
<יערה למברגר: חיברו אותו באופן פיזי לקרקעית הים, הוא עומד שם עשרות שנים, ויש פסק דין שאומר שעשרות שנים כלי השיט הזה מחובר, הוא גם כלי שיט, אבל הוא גם כבר מחובר דרך קבע, הוא גם בניין.
<יערה למברגר: זו הייתה פסיקה של תכנון ובנייה באופן ספציפי.
<יערה למברגר: לכן יש כלי שיט כאלה שמחוברים ממש לקרקעית הים, ולגביהם אנחנו רוצים שזה יחול.
<יערה למברגר: אנחנו רוצים שזה יחול על כלי שיט שהוא סירה, ספינה או אנייה רק אם הוא מחובר דרך קבע לקרקעית הים, ואז הוא ייחשב ל - - -
דוד רותם: מה ההגדרה של מתקן ימי?
<יערה למברגר: הגדרת מתקן ימי – אני אקריא מההגדרות: ""מתקן ימי" – מתקן או כלי שיט המוצב בים באופן קבוע, לרבות באמצעות עמודים, מערכת עוגנים או כל אמצעי אחר, כגון: שובר גלים, מִקשר, רציף, מצוף, דוברה וכן צינורות או כבלים העוברים בים".
דוד רותם: את מבינה שלפי 4(ב), אם אני נכנס עם הספינה שלי ואני זורק עוגן במעגנה, אני עובר עבירה?
<אהרון זיסו: לא על הסעיף הזה.
דוד רותם: על הסעיף הזה – לא יקים אדם מתקן ימי בתחומי מעגנה, והקנס הוא 6,000 - - -
- וקאיל: הוא לא מוצב באופן קבוע.
דוד רותם: מה פירוש הוא לא מוצב באופן קבוע?
דוד רותם: אני מחבר אותו עם עוגנים?
דוד רותם: אז לפי ההגדרה, אני נופל לתוך הסעיף הזה.
<אהרון זיסו: אתה לא מוצב באופן קבע, זה אחד.
<יערה למברגר: אולי אני אגיד, בכל מקרה, ההחרגה שהצעתי פותרת את זה.
<יערה למברגר: כי אתה נכנסת עם כלי השיט שלך – גם כשאתה מוריד עוגן, הוא לא מחובר דרך קבע לקרקעית הים.
<יערה למברגר: זה לא חיבור דרך קבע.
<אהרון זיסו: זה חיבור זמני.
<אהרון זיסו: זה לא חיבור דרך קבע, זה לא עמודים, זה לא קידוח בקרקע ולא כלום.
<אהרון זיסו: שתיים, הטלת עוגן בנתיב שיט במעגנה היא אסורה ממילא.
דוד רותם: לא בנתיב שיט, אני מדבר על כך שהגעתי למקום - - -
<אהרון זיסו: למקום הקשירה שלך?
<אהרון זיסו: אין צורך, בארץ לפחות, להטיל עוגנים במקומות העגינה.
<אהרון זיסו: יש מערכות עגינה חלופיות של המעגנה שאתה מתחבר אליהם.
<סעדו זיינב: שמי סעדו זיינב מוועד הדייגים.
<סעדו זיינב: בקשר למה שהוא אומר, בזמן סערה אנחנו כל הזמן זורקים עוגנים בתוך המעגנה, אז שלא יגיד שאנחנו לא משתמשים בזה.
<אהרון זיסו: אסור.
<אהרון זיסו: אין דבר כזה.
- וקאיל: ההחרגה שאנחנו מציעים, אני חושבת שהיא פותרת את הבעיה של המשוטים, גם את הבעיה של הדייגים.
- וקאיל: כלומר, היא פותרת את הבעיה של כולם.
- וקאיל: הם לא מחוברים באופן קבוע לקרקעית הים.
<יערה למברגר: הסיטואציה באמת יחסית נדירה, אבל אותה אנחנו לא רוצים לפספס, אנחנו רוצים שהיא תיכנס לעבירה.
<יערה למברגר: סיטואציה נדירה שבה כלי שיט מחובר דרך קבע, ואותו כלי שיט, אני רוצה שהוא יהיה בגדר מתקן ימי.
<יערה למברגר: כל כלי שיט אחר מסוג סירה, ספינה או אנייה, אני מחריגה פה וזה לא יחול עליו.
דוד רותם: איך את קובעת אותה?
<יערה למברגר: אני מגדירה.
<יערה למברגר: אני אומרת: לעניין כלי שיט שהוא סירה, ספינה או אנייה, יחול רק אם הוא מחובר דרך קבע לקרקעית הים.
<רון יציב: למה הגדרת את זה כלי שיט בכלל?
<יערה למברגר: כי הגדרת ימי - - -
<אהרון זיסו: כי יש כלי שיט שהם גם מתקן ימי.
<רון יציב: באגם ברמת גן יש איזו מסעדה.
<רון יציב: מה זה?
<אהרון זיסו: היא מתקן ימי, היא לא כלי שיט.
<רון יציב: היא לא כלי שיט?
<מיכל גולד: לא, אני אסביר.
<מיכל גולד: רגע, אני אסביר.
<אהרון זיסו: אתה רוצה אותה בפנים.
<מיכל גולד: אני אסביר.
<מיכל גולד: מה שאנחנו עושים בסייג, אנחנו לוקחים הגדרה שלמה ואנחנו אומרים מההגדרה הזאת חל.
<מיכל גולד: כל מתקן או דברים אחרים חלים, ורק לגבי כלי שיט אנחנו עושים את ההחרגה הזאת.
<מיכל גולד: כלומר, המתקן יחול כמו שהוא, לגבי כלי שיט, יש החרגה.
<קריאה: עלינו זה מקובל.
<קריאה: אנחנו ביקשנו בשבוע שעבר מכבודו לטפל בעניין הזה, וההחרגה שלהם מקובלת עליהם.
<אפרת חקאק: נכניס את הסייג גם לתקנה 4 וגם לתקנה 5.
<אפרת חקאק: הוועדה אישרה בפעם הקודמת את תקנוה 6 ו-7.
<אפרת חקאק: עכשיו אנחנו בתקנה 8.
<אפרת חקאק: אתם רוצים להציג את תקנה 8 ואת הסכומים שהצעתם?
- וקאיל: להקריא את כל הסעיף?
- וקאיל: בסדר.
- וקאיל: "8.
- וקאיל: (א) לא ידוג אדם בחכה בתחום מעגנה, אלא ברשות מנהל המעגנה ובתנאים שהתנה לצורך הבטחת בטיחות השיט והשמירה על תקינות התעבורה הימית במעגנה".
- וקאיל: הכוונה היא לאיסור בדיג שהוא בעל סיכון בטיחותי משמעותי.
- וקאיל: אני רק רוצה להגיד שניסינו לשאוב את הסכומים לגבי סעיף 8 בכללותו – הסכומים נלקחו גם ברוח התקנות עצמן, אבל גם ניסינו להתיישב פה באופן יחסי עם התקנות של העבירות המנויות של תקנות הדיג.
- וקאיל: למשל, לגבי איסור דיג בחכה, קיים איסור בסעיף 8(א) נניח של איסור דיג בתחומים מסוימים בים התיכון.
- וקאיל: הסכום שם הוא 1,000 שקל, אז פה קבענו 800 שקלים.
- וקאיל: יש גם איסור דיג לפי פקודה שלא לפי תנאי רישיון, 750, או כל מיני דרכים שונות של – זה גם כן 1,000 שקלים.
- וקאיל: אנחנו קבענו 800 שקלים.
- וקאיל: אני חושבת שזה גם משקף את הסיכון הבטיחותי גם בתוך המדרג של התקנות עצמן מבחינת העבירה.
- וקאיל: זה 8(א).
<אפרת חקאק: תציגי גם 8(ב) ואת 8(ג) ואז נדון בכולם ביחד.
- וקאיל: (ב) לא יפרוש אדם במימי המעגנה רשת דייגים או ציוד דיג אחר".
- וקאיל: הסעיף הזה מדבר על איסור פריסת רשת דייגים או ציוד דיג במימי המעגנה.
- וקאיל: ניסינו לשאוב את הסכום הזה מתקנות העבירות המנהליות של פקודת הדיג.
- וקאיל: יש שם איסור דיג באזורים מסוימים – בנמלים, שזה סכום של 2,000 שקלים, ופה קבענו 2,400 בגלל שהמעגנה היא תחום מצומצם יותר וקטן יותר.
- וקאיל: "(ג) לא יפרוק אדם דגים או ציוד דיג בתחום מעגנה, אלא באישור מנהל המעגנה; הוראה זו לא תחול בנמל טבריה, נמל יפו, נמל עכו, ומעגן "שביט" בנמל חיפה".
- וקאיל: הסעיף הזה נובע מאותו עיקרון של איסור דיג בתחום המעגנה.
- וקאיל: יש פה סיכון מבחינת איך שאנחנו רואים את זה - - -
<אהרון זיסו: איכות סביבה.
- וקאיל: גם איכות סביבה וגם - - -
דוד רותם: הגיעה סירת דיג עם מלאי דגים עליה, מה אתם רוצים שיעשו עם הדגים, לא יפרקו אותם במעגנה?
<אהרון זיסו: במעגנות שהן מעגנות דיג.
<אהרון זיסו: החרגנו את מעגנות הדיג, וזה מופיע.
<אהרון זיסו: אמרנו – למעט.
דוד רותם: מה עם אצלך בהרצליה?
<אהרון זיסו: הרצליה היא אינה מעגנת דיג, היא מעגנה תיירותית.
<אהרון זיסו: אין שם ספינות דיג שעוגנות.
<אהרון זיסו: יש שני מצבים שספינות דיג נכנסות למרינות כמו הרצליה – אחד, אם הן נתקעו בים ויש להן תקלה, וזה קרה.
<אהרון זיסו: דרך אגב, המרינה מאשרת להם להיכנס, כי כמו שאמרנו, אם למשיט יש בעיית בטיחות, הוא יכול להיכנס.
<אהרון זיסו: המצב השני שנתנו אישורים, למשל במלחמת לבנון השנייה, שהדייגים בחיפה יצאו לים, לא היה להם לאן לחזור.
<אהרון זיסו: מעגנת "שביט" הייתה מטווחת, והם נכנסו לאשדוד ולאשקלון וסידרו להם גם מקומות מיוחדים לפריקה.
<אהרון זיסו: זה החריג.
<אהרון זיסו: השגרה במרינות תיירותיות היא שלא פורקים דגים.
<אהרון זיסו: אנחנו לא מדברים על ההוא שירד עם סל דגים כי הוא יצא עם שלוש חכות לים.
- וקאיל: בכל מקרה זה באישור מנהל המעגנה.
- וקאיל: כלומר, אפשר לפנות למנהל המעגנה.
<יצחק שישה: שמי איזי, אני יושב-ראש הפורום לקידום השיט.
<יצחק שישה: סעיף (ג) אומר: לא יפרוק אדם דגים או ציוד דיג במרינה.
<יצחק שישה: מדובר על מי שיצא לדוג לא בתוך המעגנה, אלא יצא ודג בים, ולאו דווקא ספינת דיג, כל אדם.
<יצחק שישה: אני למשל יצאתי עם הספינה שלי, וחזרתי עם שני דגים נחמדים.
דוד רותם: על שני דגים לא יגידו לך כלום.
<יצחק שישה: סליחה, אז אני חושב שכן יגידו.
<אהרון זיסו: יגידו במצב מסוים.
<יצחק שישה: יגידו – הנה, אתה רואה, ובצדק, הם טוענים.
<יצחק שישה: יתנו לי קנס של 800 שקל כי תפסתי שני דגים.
<אהרון זיסו: אם הוא יחזור עם 200 קילו שהוא צריך מנוף לפרוק אותם, אז יגידו לו, בוודאי.
<יצחק שישה: לא, אני לא צריך מנוף לפרוק אותם.
<יצחק שישה: אפילו אם אלו שני דגים קטנים.
<יצחק שישה: זה לא מוחרג בחוק.
<עזריאל רהב: שימו הגבלה.
<יצחק שישה: זה לא מוחרג.
<יצחק שישה: מחר בבוקר אני חוזר עם שני דגים, אני נופל בחוק הזה.
<יצחק שישה: אני עובר על החוק ואני אקבל 800 שקל קנס.
<עזריאל רהב: ציוד דיג, אני עם החכה שלי.
<אהרון זיסו: זה לא ציוד דיג.
<יצחק שישה: תחריגו את זה.
<יצחק שישה: תחריגו – למעט כלי שיט שעוגנים באופן קבוע במעגנה.
<יצחק שישה: אם אני ספינת דיג, אז אני לא עוגן באופן קבוע במעגנה – תני לי רגע לסיים.
<יצחק שישה: אם אני ספינת דיג, כמו שהגדרתם את זה, אני ממילא לא עוגן במעגנה, אני ממילא לא אכנס למעגנה, ואם אני אעשה את זה, אני אעבור על החוק, על סעיף אחר.
<יצחק שישה: אם אני עוגן קבוע במרינה, אני משלם כסף עבור התענוג הזה.
<יצחק שישה: תפסתי שני דגים, למה אני צריך להיות עובר על החוק?
- וקאיל: אין בעיה, אני מסכימה אתך.
<יצחק שישה: אני רוצה לתפוס שני דגים, להוריד אותם מהסירה, תודה רבה, שלום.
<יצחק שישה: לא רוצה לדווח לאף אחד ולא לבקש מאף אחד.
<יצחק שישה: אני עושה את זה גם ככה במשך הרבה שנים.
- וקאיל: במקרה כזה – אתה עוגן באופן קבוע במעגנה – אתה יכול לדבר עם מנהל המעגנה - - -
<יצחק שישה: למה אני צריך לדבר אתו על כל דבר?
<יצחק שישה: למה אני צריך לבקש ממנו רשות?
<יצחק שישה: הרי אלו דגים שאני תפסתי בים, הם שלי, אני לא צריך - - -
דוד רותם: אתה תפסת בים, אתה רק רוצה להוריד אותם מהאנייה שלך?
<יצחק שישה: כן, יחד עם שקית האוכל.
דוד רותם: אז תקבל אישור.
<יצחק שישה: אוקיי.
<עזריאל רהב: אבל הם לא נמצאים מסביב לשעון.
<עזריאל רהב: אני באתי ב-02:00 בלילה מהים, ועכשיו אני הולך הביתה.
<עזריאל רהב: אז אני אחכה לבוקר שהוא יגיע - - -
<ראובן אברמוביץ: אין מי שייתן לך את הקנס באותה שעה.
<ראובן אברמוביץ: זו לא המטרה של התקנה.
דוד רותם: מי ייתן לך את הקנס ב-02:00 בלילה?
<אהרון זיסו: אני ישן במעגנה ומחכה.
<יצחק שישה: הם מצלמים אותנו במצלמה.
- וקאיל: מה שאני אומרת, אם אתה יודע שאתה יורד מדי פעם לדוג, תבקש מראש.
דוד רותם: תבקש מראש.
דוד רותם: תפנה מחר למנהל המעגנה, תגיד לו: אדוני, אני רוצה אישור להוריד את הדגים שדגתי בלב ים בתוך סל מהאנייה.
דוד רותם: זה הכול, הוא ייתן לך.
<אהרון זיסו: זה עובד בפועל כבר שנים.
<עזריאל רהב: בפועל אף אחד לא מבקש.
<אהרון זיסו: לא מדויק.
<אהרון זיסו: יש ספינות, ואתה יודע, גם בהרצליה, שמגיעות עם דגים ופורקות.
<אהרון זיסו: ושוב, יש הבדלה, אם אתה יורד עם סל דגים, אף אחד לא אומר לך כלום ולא אמר לך כלום שנים.
<אהרון זיסו: אבל יש כאלה שניצלו את זה והגיעו, אתה יודע, גם עם שש ושמונה טונות, שצריך רכב קירור וכולי.
<אהרון זיסו: זה לא המקום.
<יצחק שישה: אני חושב שזו לא כוונת החוק.
<אהרון זיסו: אם אתה בא עם טון דגים, עם כל הכבוד, סע ליפו, את ארבעת המַיילים האלה, תפרוק ביפו את המשאית שלך.
<ראובן אברמוביץ: שיבקש רשות ממנהל המעגנה.
<עזריאל רהב: מקובל עלינו.
<עזריאל רהב: שים גבול.
<עזריאל רהב: תכתוב 200 קילו.
<עזריאל רהב: תשים איזשהו גבול, מקובל עלי.
<יצחק שישה: שים גבול הגיוני, תגיד תפס שני דגים, עד עשרה דגים.
<יצחק שישה: זה לא ספינת דיג, זה לא מסחרי, זה אדם פרטי שיצא לשוט לתענוגות שלו, תפס שני דגים, בשביל זה - - -
דוד רותם: זה לא נקרא פריקת דגים.
דוד רותם: לרדת עם סל עם שמונה דגים בתוכו, זה לא נקרא לפרוק דגים.
<יצחק שישה: רק תכריזו על זה.
<יצחק שישה: רק תציין, זה כל מה שאנחנו מבקשים.
<עזריאל רהב: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.
<עזריאל רהב: אנחנו בדיוק מסכימים עם ההגדרה הזאת.
<יצחק שישה: אנחנו מסכימים במאה אחוז עם מה שאתה אומר, רק שזה צריך להיות ברוח החוק.
<יצחק שישה: אתם כותבים חוקים, זה לא איזשהו - - -
<אפרת חקאק: היושב-ראש אומר שזו הפרשנות של המילה "לפרוק", אז לא צריך לכתוב את זה שוב.
<יצחק שישה: עוד פעם, לא הבנתי.
דוד רותם: הפרשנות של לפרוק דגים זה לא לרדת אתם בסל.
<יצחק שישה: אוקיי, מצוין.
<יצחק שישה: אם זה כתוב בפרוטוקול מה שאתה אומר, אז זה מצוין.
<יצחק שישה: יפה, תודה.
<סעדו זיינב: בקשר לקנס לדייגי מקלות, הקנס גבוה מאוד.
<אהרון זיסו: למי?
<סעדו זיינב: אלה שדגים במקלות.
<סעדו זיינב: יש הרבה אנשים מבוגרים שהולכים לדוג באזורים שם, שהם חיים על פנסיה וכל החיים שלהם הם דגים באזורים האלה.
<סעדו זיינב: אפשר להטיל קנס מופחת הרבה יותר על האנשים האלה.
<אהרון זיסו: לא צריך קנס.
<אהרון זיסו: שלא ידוגו במעגנה.
<אהרון זיסו: הוא מסכן את המשיטים.
<סעדו זיינב: בסדר, אבל אם בן אדם לא יודע ולא קרא, ובן מבוגר – מי שאני רואה בנמל יפו, אנשים שבקושי הולכים, הם מבוגרים, והם מגיעים לנמל יפו כל החיים שלהם, היום אתה מטיל עליהם קנס והם לא יודעים על מה אתה נותן להם את הקנס.
<סעדו זיינב: אז אני חושב שאם אתה נותן להם את הקנס, לפחות שיתחשבו במצב שלהם כי הם לא מבינים על מה אתה מדבר איתם.
<סעדו זיינב: זה לא בן אדם צעיר, הוא מישהו - - -
<אהרון זיסו: אבל הוא מדלג על השובר כמו איילה.
<אהרון זיסו: היה שובר ביפו, הם מדלגים עליו - - -
<סעדו זיינב: אני מקווה שאם תגיע לגיל הזה, אתה תראה את זה אחרת.
דוד רותם: הכול קשור לבטיחות השיט.
דוד רותם: אם ההנחיות לא קשורות לבטיחות השיט, אין עם זה בעיה.
דוד רותם: (ה).
- וקאיל: "(ה) משיט סד"ג או איש צוות סד"ג" - - -
<אהרון זיסו: סד"ג זו סירת דיג.
<אפרת חקאק: אז רק לפרוטוקול, היושב-ראש מאשר את 8(א), (ב) ו-(ג).
דוד רותם: בעד אישור סעיף 8(א), (ב) ו-(ג) – פה אחד
- וקאיל: "(ה) משיט סד"ג או איש צוות סד"ג – (1) יפרוק דגים או ציוד דיג אך ורק ברציף שהוקצה לו לצורך כך על ידי מנהל המעגנה ובהתאם לתנאים שהתנה מנהל המעגנה; (2) לא ישאיר דגים או ציוד דיג על הרציף בלא השגחה; (3) לא יניח דגים או ציוד דיג על הרציף באופן המפריע למעבר הבטוח בו; (4) בעזיבתו את המעגנה יבטיח כי כל ציוד הדיג וציוד הסד"ג פונו מהרציף והרציף נשאר נקי ומוכן לשימוש".
דוד רותם: מה זה ציוד סד"ג?
<אהרון זיסו: ציוד של סירת הדיג.
<אהרון זיסו: סג"ד זו סירת דיג.
<אהרון זיסו: אני רוצה להסביר במשפט אחד את (ה).
<אהרון זיסו: כל סעיף (ה) מדבר על מעגנות שאינן מעגנות דיג.
<אהרון זיסו: שוב, במעגנות דיג הסעיף הזה לא חל.
<אפרת חקאק: איפה כתוב את זה?
דוד רותם: זה מופיע ב-(ג), לא ב-(ה).
<אהרון זיסו: סליחה.
- וקאיל: הרעיון הוא פשוט, ההסבר של התקנה שקבועה כאן הוא שהפעילות ברציפים – כל העיסוק בדיג יעשה בצורה מסודרת.
- וקאיל: אנחנו לא אומרים שאסור, ואין פה איסורים לעשיית דברים, ואין פה הגבלות, אלא רק שהפעילות תהיה סדירה כדי למנוע גם סכנות של בטיחות מכל מיני מתקנים, וגם מבחינת איכות סביבה.
דוד רותם: זה רק היה צריך להיות כתוב כאן, שזה לא יחול בנמל טבריה, נמל יפו, נמל עכו, מעגן "שביט" בנמל חיפה.
<אהרון זיסו: טעות שלי בהגדרה.
<אהרון זיסו: זה כן חל ברציפים שאינם רציפי דיג כי גם בהם לא כל הרציפים הם דיג.
<אהרון זיסו: גם בנמל יפו למשל, רוב הרציפים הם דיג, אבל יש רציפים שהם רציפים של כלי שיט פרטיים, ובהם לא פורקים ציוד דיג.
- וקאיל: אני רוצה להבהיר, גם מקום שהוא רציף דיג, אני כן חושבת שגם מי שעובד – דייגים אחרים או אנשים אחרים – צריך לשמור גם על הבטיחות שלהם וגם על החיים שלהם מבחינת איכות סביבה.
- וקאיל: כלומר, זה לא שבגלל שהם עוסקים בצורה מסוימת, זה אומר שהם צריכים לפגוע בעצמם.
- וקאיל: זה ההיבט של הסעיף.
- וקאיל: הסכום, ניסינו לשאוב אותו – יש צו איסור פלילי לשמירת ניקיון שמדבר על השלכה מכלי שיט או השארת פגרים וכולי.
- וקאיל: הסכום הוא 1,000 שקלים, קבענו פה 800 שקלים.
- וקאיל: זה הסעיף.
<סעדו זיינב: אני מבקש שלא יפגעו בדיג, כי מה שהם אומרים לדייגים תלכו הביתה.
<סעדו זיינב: שלא יעבדו בכלל.
- וקאיל: ממש לא.
<סעדו זיינב: אני מבקש שאתם לא תפגעו בדיג.
דוד רותם: אין פה שום פגיעה בדיג.
דוד רותם: כל מה שאומרים לך שאתה הגעת עם הסירה שלך, אתה רוצה לעזוב?
דוד רותם: תפנה את כל הזבל שהשארת על הרציף.
<סעדו זיינב: אין זבל ברציף, זה בסך הכול רשתות, ציוד דיג.
דוד רותם: תפנה את הרשתות, אל תשאיר - - -
<סעדו זיינב: אי-אפשר לפנות אותן כי עובדים רק על הרציפים ולא במקומות אחרים.
<סעדו זיינב: אין מקומות אחרים.
<סעדו זיינב: זה רק על הרציפים כל הרשתות של הדייגים.
<סעדו זיינב: בכל האזורים שבהם עובדים דייגים נמצאות כל הרשתות על הרציפים.
<סעדו זיינב: אין מקום אחר.
<סעדו זיינב: ואלו דברים שאם אתה מוריד אותם ומעלה אותם, זה זמן עבודה.
<סעדו זיינב: וכל הספינה שלך גם מלאה ברשתות.
<סעדו זיינב: אז זה לא יכול להיות מה שהם אומרים.
<אפרת חקאק: אתה מאשר את 8(ה).
דוד רותם: בעד אישור סעיף 8(ה) – פה אחד
<אפרת חקאק: את תקנה 9 כבר אישרת.
<אהרון זיסו: עד 17 אושר.
<אפרת חקאק: 19 אושר.
<אפרת חקאק: על 23 דילגנו.
- וקאיל: "(ב) לא יבצע אדם עבודות הלחמה, ריתוך, חיתוך או ליטוש באש או באופן העלול לגרום לגצים" - - -
דוד רותם: רגע, תתחילי קודם – "לא יעשן אדם".
<אהרון זיסו: לא, אין עבירה על זה.
<אהרון זיסו: אין עבירה מנהלית על (א), רק על (ב).
- וקאיל: אין עבירה על (א), רק על (ב).
<אהרון זיסו: אני אסביר.
<אהרון זיסו: אתה ביקשת לתת מקום להתייחסות לדייגים בסעיף הזה.
<אהרון זיסו: אני הסברתי שאין לנו בעיה, ועושים את זה במרינות, רק מכיוון שיש פה סיכון אש גם לכלים אחרים, צריך שזה יהיה מתואם עם הוראות מנהל המעגנה, כמו למשל מישהו עם מטפה או ציבור כיבוי וכדומה.
דוד רותם: דייגים, יש לכם מה להגיד פה?
<סעדו זיינב: אם אני צריך לקבל אישור בכל רגע שאנחנו צריכים לסדר את הסירה, אוי ואבוי לנו.
<סעדו זיינב: אני מבקש להתייחס גם לזה.
<סעדו זיינב: באזור הדייגים אנחנו - - -
דוד רותם: אתה יודע, יש עוד כמה סירות במעגנה חוץ מהדייגים.
<סעדו זיינב: הם לא משתמשים בדברים כאלה.
<סעדו זיינב: רוב הדברים - - -
דוד רותם: אני לא רוצה שתשרוף לי את - - -
<סעדו זיינב: לא, הדייגים נמצאים לחוד, לבד, הם לא נמצאים עם סירות אחרות.
<סעדו זיינב: הם נמצאים בפינה לבד ולא מתערבבים עם היאכטות.
<סעדו זיינב: היאכטות הן לחוד.
דוד רותם: מה הבעיה לפנות למנהל המעגנה ולהגיד לו: אדוני, אנחנו עושים א', ב', ג', ד', תן לנו בבקשה מראש אישור.
<סעדו זיינב: ואם הוא לא נמצא, מי ניקח אישור?
דוד רותם: אני לא מבין, תבקש היום את האישור למשך השנה הקרובה.
<סעדו זיינב: לא, אבל שם אנחנו חוזרים מדיג, נשבר משהו, אנחנו צריכים לרתך אותו, אנחנו נעיר אותו באמצע הלילה, בוא תרתך לנו?
דוד רותם: תבקש היום אישור ממנהל המעגנה שלך שאתה רוצה אישור לשנה הקרובה לרתך, להלחים ולעשות דברים כאלה.
<אהרון זיסו: והוא יגדיר לך את הוראות הבטיחות, וכל עוד אתה עומד בהן, אין לך בעיה.