GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הלשכה המשפטית: על אף האמור בסעיף קטן (א) ובסעיפים 4 ו-5 בכל הנוגע למקבל שירות שאינו מקבל שירות קבוע – ההערה הזאת נוספה כאן כדי להבהיר שהסעיף הזה רלוונטי לאותם מקבלי שירות לא קבועים כי מקבלי השירות הקבועים, יש להם את ההקלות משלהם ואנחנו מדברים כאן עכשיו רק על מקבלי שירות שהם אינם מקבלי שירות קבועים - רשאי נותן שירותי מטבע שלא לבצע זיהוי פנים אל פנים, אימות פרטים, דרישת מסמכים ודרישה לחתימת מקור בהצהרת מבקש השירות, בהתאמה, בשירות מטבע שאינו ניתן במקום השירות, אם אין מעורבת מדינה או טריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה, ובלבד שמתקיימים כל אלה: בסעיף הקודם, בסעיף 5(ד) שנמחק, הובהר שהזיהוי שנעשה במסגרת 6(ג), הצהרת נהנה, זה לא שלא צריך הצהרת נהנה.
הלשכה המשפטית: צריך הצהרת נהנה אבל היא לא חייבת להיות בחתימת מקור.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אפשר לשלוח לנש"מ בפקס העתק של הצהרת הנהנה וזה מה שחוסך ללקוח את הצורך לבוא פיזית לנותן שירותי מטבע ומאפשר לו לשלוח את הצהרת הנהנה בפקס.
הלשכה המשפטית: זה מובהר במלים האלה: דרישה לחתימת מקור בהצהרת מבקש השירות.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, תהיה הצהרת מבקש השירות, אבל אין צורך בחתימת המקור אלא מספיק ההעתק.
הלשכה המשפטית: נותן שירותי המטבע קיבל ממקבל השירות: העתקים של שני מסמכי זיהוי כאמור להלן: מסמך זיהוי הנושא תמונה, שם, מספר זיהוי, תאריך לידה ומען, ומסמך נוסף הנושא תמונה ומספר זהות, ובהעדרו – מסמך הנושא שם או מספר זהות וכן מען או תאריך לידה.
הלשכה המשפטית: העתק של הצהרת מבקש השירות לפי סעיף 5.
הלשכה המשפטית: זה מה שאמרנו עכשיו.
הלשכה המשפטית: הצהרת נהנה, העתק שלה בלי חתימת מקור.
הלשכה המשפטית: מקבל השירות הוא אחד מאלה: בעל חשבון בנק בישראל או מורשה חתימה בחשבון בנק כאמור.
הלשכה המשפטית: בעל כרטיס אשראי שהונפק בישראל.
הלשכה המשפטית: בעל חשבון בישראל אצל חבר בורסה או בנק הדואר.
הלשכה המשפטית: חלק מההקלה הזאת, ההגבלה בצדה היא שנותן שירותי המטבע, השירות שהוא נותן חייב לעבור דרך אחד מהגורמים שחלה עליהם רגולציה של הלבנת הון בישראל.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, מקבל השירות חייב להיות כזה שיש לו חשבון בנק בישראל, כרטיס אשראי בישראל, חשבון בבנק הדואר, חשבון בבורסה בישראל.
הלשכה המשפטית: מקבל השירות העביר לנותן שירותי המטבע פרטים מלאים של החשבון או כרטיס האשראי, כאמור בפסקה (2), וכן מסמך עדכני כלשהו מאחד הגורמים המנויים באותה פסקה דוגמת מכתב רשמי או תדפיס שמופיעים בו פרטי בעל החשבון וכן פרטי החשבון או כרטיס האשראי, לפי העניין.
הלשכה המשפטית: כל הפעולות שעשה נותן שירותי המטבע עבור מקבל השירות נעשו ישירות מהחשבון כאמור בפסקה (2) או לחשבון כאמור בפסקה (2) של מקבל השירות או מכרטיס אשראי או לכרטיס האשראי של מקבל השירות, שפרטיהם סופקו כאמור בפסקה (3), ולא הועברו כספים לשם עשיית פעולות אלה בכל דרך אחרת.
הלשכה המשפטית: כאן אני מתייחס לשאלה ששאל עורך דין רון דרור.
הלשכה המשפטית: לא מדובר כאן על מעגל סגור אלא מדובר כאן על כך שמספיק מנקודות הקצה שדרכם עוברים הכספים הוא חשבון בנק בישראל, כרטיס אשראי בישראל או חשבון של חבר בורסה או בנק דואר בישראל, כדי שיחול הפטור כאן.
הלשכה המשפטית: זאת אומרת, אם ללקוח יש חשבון בישראל והוא מעביר מהחשבון הזה לחשבון בחוץ לארץ, יחול הפטור הזה.
הלשכה המשפטית: אם מעבירים כסף מחשבון בחוץ לארץ לחשבון בארץ, מספיק שאחד מנקודות הקצה נמצא בישראל, שאחד מהחשבונות האלה נמצא בישראל כדי שהמסלול הזה של ההקלה של סעיף 6(ג) יחול.
הלשכה המשפטית: אם הכול נעשה בחוץ לארץ, לא, הסעיף הזה לא חל.
<רון דרור: אם הלקוח הוא חברה בחוץ לארץ ואני נותן שירותי מטבע, מעביר את זה דרך החשבון שלי בישראל לחשבון שלו בחוץ לארץ?
<רון דרור: זה בסדר?
<רון דרור: למרות שמי שמקבל את הכסף זה החשבון בחוץ לארץ.
הלשכה המשפטית: הנקודה כאן של העברת הכספים היא מחשבון בנק בישראל.
<נטע דורפמן רביב: הוא עשה את זה מחשבון נותן שירותי מטבע.
הלשכה המשפטית: סליחה, לא הבנתי את השאלה שלך.
הלשכה המשפטית: החשבון של הלקוח.
<רון דרור: הלקוח הוא חברה בחוץ לארץ ואני נותן שירותי מטבע שמישהו ביקש ממני, ואני זיהיתי אותו, להעביר או שהוא מחוץ לארץ מבקש לקבל כסף.
הלשכה המשפטית: תעביר את זה לחשבון הבנק של הלקוח.
<רון דרור: אבל ללקוח בחוץ לארץ אין לו חשבון בנק.
<נטע דורפמן רביב: תעשה זיהוי.
<רון דרור: הוא חברה בחוץ לארץ.
<לילך וגנר: תיכנס ל-6(א), זיהוי לפי הדרכים החלופיות של 6(א).
<קריאה: זאת לא המטרה של החוק.
הלשכה המשפטית: רון, המטרה של הפטור הזה, של סעיף 6(ג), ההקלה בצדה של ההקלה שמאפשרת לעבוד מרחוק, שמאפשרת לזה שהלקוח לא יצטרך לבוא לנותן שירותי מטבע, בצדה של ההקלה הזאת הדרישה הייתה למגבלה שזה ייעשה רק כאשר אחת הנקודות נמצאות בתוך ישראל כי אז לרשויות האכיפה בישראל יש דיווח על הדבר הזה.
<רון דרור: יש להן.
<רון דרור: אני מעביר את זה דרך החשבון של הנש"מ.
<לילך וגנר: רוצים פרטים של הלקוח.
הלשכה המשפטית: בסופו של דבר אני רוצה שהדיווח יהיה על הפעולות של הלקוח.
הלשכה המשפטית: לכן צריך שזה יהיה דרך חשבון הבנק או כרטיס האשראי של הלקוח.
<רון דרור: מה שהפניתם ב-6(א), נציג או שליח, דהיינו אם אני ממנה שליח בחוץ לארץ שיזהה שם פנים אל פנים, גם זה בסדר.
<לילך וגנר: אם הוא שלך.
<נטע דורפמן רביב: הערה קטנה לנוסח.
<נטע דורפמן רביב: מכיוון שאנחנו מדברים רק על כרטיס אשראי לפי פסקה (2) ומכיוון שבהפניה לחשבונות בנק הפנינו לפסקה (2), גם בכרטיס אשראי צריך להתנות ולומר כאמור בפסקה (2).
<נטע דורפמן רביב: דבר נוסף.
<נטע דורפמן רביב: רציתי לחדד שכאשר מדובר בשירות מטבע שאינו ניתן במקום השירות, הכוונה היא לנותן שירותי מטבע שכן נמצא במקום השירות ולכן הכוונה היא שהלקוח לא נמצא במקום השירות.
<נטע דורפמן רביב: אין כאן מתן אפשרות של נותן שירות שלא להיות במקום בו יש תעודת רישום וכולי.
<נטע דורפמן רביב: על אף האמור בסעיף קטן (א), נותן שירותי מטבע המחויב בהקמת מאגר מידע ממוחשב לפי סעיף 13(א), רשאי שלא לזהות מקבל שירות קבוע פנים אל פנים על פי מסמכי הזיהוי כאמור בסעיף 4, בעת מתן שירותי מטבע הפורטים בסעיף 8(א), אם ביצע למקבל השירות הקבוע הליך של הכרת הלקוח לפי סעיף 2 וזיהה אותו פנים אל פנים פעם אחת לפחות.
<נטע דורפמן רביב: כמו שאמרנו, זוהי הקלה שחוזרת בכל הסעיפים לגבי מקבל שירות קבוע.
<נטע דורפמן רביב: כך נוצר לנו מצב שבו מקבל שירות קבוע, יש לו את ההקלות אחרי שהוא עובר את הליך הכרת הלקוח פעם אחת וכל הפעולות שלו נרשמות במאגר והוא לא צריך לעשות את כל הפעולות האלה כל פעם ופעם כאשר הלקוח מגיע.
<נטע דורפמן רביב: לגבי מקבל שירות לא קבוע, יש את האפשרות, את סעיף 6(ג) שהוא מאפשר את העבודה מרחוק בתנאים שקראנו עכשיו.
<נטע דורפמן רביב: 7.
<נטע דורפמן רביב: בקרה על פעילות מקבל שירות קבוע נותן שירותי מטבע יקיים בקרה שוטפת אחר פעולות מקבל שירות קבוע לצורך מילוי חובותיו לפי צו זה, בהתאם להוראות הנוהל שבתוספת השלישית.
<נטע דורפמן רביב: כשנגיע לתוספת השלישית, נראה את הנוהל.
<נטע דורפמן רביב: כמו שאמרנו כרגע זה לא נוהל אופציונלי אלא זה נוהל חובה והוא מנסה להבהיר איך מבצעים את הבקרה השוטפת הזאת, לפרוט אותה לפרוטות.
<נטע דורפמן רביב: 8.
<נטע דורפמן רביב: דיווח של נותן שירותי מטבע נותן שירותי מטבע ידווח לרשות המוסמכת על פעולות כמפורט להלן: מתן שירותי מטבע כאמור סעיף 11ג(א)(1) עד (5), (7) ו-(8) לחוק – אם שווי השירות שניתן הוא חמישים אלף שקלים חדשים לפחות.
<נטע דורפמן רביב: מתן שירותי מטבע כאמור בסעיף 11ג(א)(6) לחוק – אם שווי השירות שניתן או אם שווי השימוש בכרטיס חיוב בודד הוא חמישים אלף שקלים חדשים לפחות.
<נטע דורפמן רביב: מתן שירותי מטבע כאמור בסעיפים 11ג(א)(3) ו-(5) עד (8) לחוק שבהם מעורבת מדינה או טריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה – אם שווי השירות או שווי השימוש בכרטיס חיוב בודד, לפי העניין, הוא 5,000 שקלים חדשים לפחות.
<נטע דורפמן רביב: נותן שירותי מטבע ידווח לרשות המוסמכת על פעולות של מבקש השירות הנחזות בעיניו כבלתי רגילות, לרבות ניסיון לביצוע פעולה, אך בלא צורך בהצגת שאלות ובירור עובדות אל מול מבקש השירות ומקבל השירות.
<נטע דורפמן רביב: בלי לפגוע בכלליות סעיף קטן זה, יכול שיראו פעולה מן המפורטות בתוספת החמישית כפעולה בלתי רגילה.
<נטע דורפמן רביב: כאן צריך להבהיר נקודה מסוימת.
<נטע דורפמן רביב: השאלה של מה זה פעולות הנחזות בעיניו כבלתי רגילות, כפי שידוע לחלק גדול מהיושבים כאן, נדון בפסיקת בית המשפט.
<נטע דורפמן רביב: הייתה קצת אי בהירות לגבי הנקודה הזאת וכאן אנחנו רוצים להבהיר לפרוטוקול מהי הפרשנות של הסעיף זה.
<נטע דורפמן רביב: הפרשנות של הסעיף הזה – ואני אומר את זה כי הוועדה כבר דנה בנושא הזה ארוכות, לא בצו הזה אלא בצו הבנקים וחשוב להבהיר את זה – נחזות בעיניו כבלתי רגילות, מדובר על חשש סובייקטיבי.
<נטע דורפמן רביב: זאת אומרת, לא מצפים מנותן שירותי המטבע, לא אומרים לו היית צריך לחשוד.
<נטע דורפמן רביב: מה שהוא חושד, מה שהוא באותו רגע חושב או לא חושד.
<נטע דורפמן רביב: מה היחס בין זה לבין רשימת הפעולות שבתוספת החמישית?
<נטע דורפמן רביב: רשימת הפעולות שבתוספת החמישית היא תסמינים אובייקטיביים שכאשר הם מתקיימים, הם אמורים להדליק נורה אדומה אצל נותן שירותי המטבע.
<נטע דורפמן רביב: ברור שלא כל מה שנבדק, אוטומטית התוצאה שלה היא שבאמת יש חשד אבל התסמינים האלה כן אמורים להדליק נורה אדומה.
אברהם מיכאלי: לפי בגדים?
אברהם מיכאלי: לפי כובע?
הלשכה המשפטית: אנחנו נקרא.
הלשכה המשפטית: בתוספת החמישית יש רשימה ארוכה של סוגי פעולות שכאשר הן מבוצעות זה אמור להדליק נורה אדומה אצל נותני שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: זה לא אומר שאם נדלקה נורה אדומה ונותן שירותי המטבע הסתכל ואמר שיש כאן משהו לפי אחד התסמינים – הוא בדק, הוא הסתכל ונחה דעתו שאין כאן חשש, אז אין כאן חשש.
הלשכה המשפטית: התסמינים הם תסמינים אובייקטיביים שנועדו לעורר את נותני שירותי המטבע להסב את תשומת לבם שיש כאן משהו חריג שצריך להסתכל עליו, לבדוק אותו ולראות אותו.
הלשכה המשפטית: ברור שהחשש שנבדק, שהחשש שבגינו נותני שירותי מטבע צריכים לדווח, הוא חשש סובייקטיבי ולא חשש אובייקטיבי.
הלשכה המשפטית: אין כאן פן של רשלנות.
הלשכה המשפטית: לא דורשים ממנו ואומרים לו שהיה צריך לחשוב כך וכך.
הלשכה המשפטית: כן דורשים ממנו להסב את תשומת לבו כאשר יש את אחד התסמינים שבתוספת החמישית.
<נטע דורפמן רביב: אני מסכימה לפרשנות רק מבקשת לחדד שתי נקודות בהקשר הזה.
<נטע דורפמן רביב: מכיוון שאף אחד לא יכול להיכנס למחשבתו של אדם, בא נותן שירותי מטבע ואומר שהוא לא חשד שיש כאן באמת פעולה בלתי רגילה.
<נטע דורפמן רביב: אם יש ערעור אחרי ועדת עיצומים, בית המשפט בודק האם באמת היה חשד או לא חשד סובייקטיבי, הוא כן משתמש בכלים אובייקטיביים כדי לראות מה נראה לו.
הלשכה המשפטית: זה כמו בכל הליך פלילי בו מוכיחים מחשבה פלילית.
הלשכה המשפטית: כאן בית המשפט נעזר בנסיבות אובייקטיביות דרכן הוא מנסה לעמוד על מחשבה פלילית.
<נטע דורפמן רביב: נכון.
<נטע דורפמן רביב: אומר נותן שירותי מטבע שהוא לא חשד.
<נטע דורפמן רביב: יסתכל בית המשפט, יסתכל קודם כל בוועדת עיצומים כדי לראות האם באמת מבחינה אובייקטיבית זה קיים.
<רון דרור: אני חושב שצריך להשאיר לבית המשפט.
<נטע דורפמן רביב: קודם כל יש ועדת עיצומים ומגיעים לבית משפט רק אם מערערים עליה.
<נטע דורפמן רביב: למעשה בפועל, בגלל שיש את הרשימה, זה בעצם סוג של היפוך נטל.
<נטע דורפמן רביב: כלומר, מכיוון שיש כאן אינדיקציות ונותן שירותי מטבע בהחלט יכול להגיד שאמנם זה נכנס לאחת הקטגוריות אבל הוא לא חושד שיש כאן פעולה בלתי רגילה, כן כדאי שנותן שירותי מטבע ישמור אצלו איזשהו תיעוד או משהו מהסוג הזה.
<נטע דורפמן רביב: זאת הפסיקה בפועל.
<נטע דורפמן רביב: אני מסבירה מה הפסיקה.
<נטע דורפמן רביב: כמובן שכל אחד יכול לקרוא את הפסיקה בדיוק כמוני.
<נטע דורפמן רביב: אני אומרת את זה לפרוטוקול כדי שלא תהיה מחשבה שאנחנו עכשיו משנים את הפסיקה.
אברהם מיכאלי: אנחנו יכולים לשנות את הפסיקה?
<נטע דורפמן רביב: לא.
<נטע דורפמן רביב: הצו לא משנה.
הלשכה המשפטית: הדבר הזה נמצא בכל הצווים האחרים ופשוט בגלל שעלתה כאן שאלה בפסיקת בתי המשפט – הוועדה דנה בזה בהקשר של צו הבנקים – היה חשוב להבהיר את הנקודה הזאת שזה בדיוק כמו בצו הבנקים ובצווים האחרים.
הלשכה המשפטית: החשש הוא חשש סובייקטיבי ולא חשש אובייקטיבי וכמו בכל מחשבה פלילית שצריכים להוכיח.
אברהם מיכאלי: אומרים בפני עיוור לא תשים מכשול והשאלה אם אנחנו מתקינים כאן משהו שאי אפשר לעמוד בו.
<נטע דורפמן רביב: בדיוק להפך.
הלשכה המשפטית: נכון, בדיוק להפך.
הלשכה המשפטית: אנחנו מבהירים שזה רק כאשר הנש"מ חושש.
הלשכה המשפטית: להפך, אם זה היה אובייקטיבי, זה היה מטיל עליהם נטל שהם צריכים עכשיו להתחיל לבדוק ולראות ושלא יגידו להם אחרי כן שהם היו צריכים לחשוב כך ואחרת.
הלשכה המשפטית: להפך.
הלשכה המשפטית: אנחנו מבהירים שזה רק אם הם חושדים.
הלשכה המשפטית: רק אם יש להם חשש.
הלשכה המשפטית: רק אם הם מסתכלים ואומרים שזה נראה להם חשוד.
הלשכה המשפטית: רק במקרה הזה זה נכנס לתוך הדבר הזה.
הלשכה המשפטית: שוב, עם ההבהרה שהובהרה כאן, שכמו בכל הדין הפלילי, כאשר רוצים להוכיח מחשבה פלילית של אדם, בית המשפט – ובמקרה הזה גם לפני כן ועדת העיצומים – הרי אנחנו לא חוקרי כליות ולב והדרך של גורמים חיצוניים לעמוד על מחשבה פלילית של בן אדם היא דרך נסיבות, דרך אירועים ודברים חיצוניים אובייקטיביים.
<שלומית ווגמן: אני רוצה לחדד שזה ממוקד אפילו יותר.
<שלומית ווגמן: כמו שבית המשפט אמר, הרשימה היא בבחינת נסיבות אובייקטיביות שבעצם התקיימותן צריך היה - - -
הלשכה המשפטית: החידוד הזה הוא קצת חורג מהדברים שאמרנו.
<שלומית ווגמן: אז עליו להראות כי בנסיבות העניין.
הלשכה המשפטית: החידוד הזה חורג ממה שאמרנו עכשיו.
הלשכה המשפטית: התסמינים האלה הם תסמינים שאמורים להדליק נורת אזהרה לנותן שירותי המטבע וכמו שהבהירה נטע, במידה מסוימת כאילו זורק עליהם את הנטל לבוא ולומר שלמרות שזה התקיים, אני לא חשדתי.
הלשכה המשפטית: נכון, ראיתי שזה התקיים, ראיתי שהיה כאן תסמין חריג, אבל בכל זאת אני מכיר את הבן אדם כבר שנים, אני עובד אתו, וזה לא נראה לי חריג.
הלשכה המשפטית: הנטל עובר אליו.
הלשכה המשפטית: זה נכון, הנטל עובר אליו כאשר מתקיים תסמין, אבל זה לא נגזרת אוטומטית שברגע שמתקיים תסמין כזה, אנחנו יודעים שהוא חשד.
הלשכה המשפטית: התוספת הזאת שאמרת, היא תוספת שהיא חורגת מההבהרה הזאת וגם מהדברים שנטע אמרה.
<שלומית ווגמן: אתה יכול לצטט מהחלטת בית המשפט.
הלשכה המשפטית: אבל זאת תוספת שחורגת גם ממה שנטע עצמה אמרה.
<רון דרור: אני לא מבין.
<רון דרור: אנחנו בבית משפט?
<רון דרור: יש בית משפט והוא יפסוק לפי הפסיקה.
<לילך וגנר: בהיבט הזה דווקא התשובה של אני מכיר אותו שנים רבות, לא בהכרח תגרום להיפוך הנטל לפי הפסיקה של בית המשפט.
הלשכה המשפטית: אם יש תסמין, אני נתתי דוגמה למצב בו מתקיים תסמין, והנטל עובר אל הנש"מ לבוא ולומר שהנה, למרות שנדלקה נורה אדומה, אני לא חשדתי, אז הוא אומר שהבן אדם הזה עשה משהו, הפקיד ומשך בצורה שנראית לי חסרת הגיון כלכלי אבל אני מכיר אותו כבר שנים, אני עובד אתו כבר שנים ואני יודע שהוא עושה את זה בגלל סיבות א', ב', ג' ולכן זה לא חריג בעיני ולכן לא דיווחתי על זה כפעילות בלתי רגילה.
הלשכה המשפטית: זה לא גוזר בצורה אוטומטית.
הלשכה המשפטית: אני לא למד מזה בצורה אוטומטית שהוא חשד.
הלשכה המשפטית: זה כן מעביר את הנטל.
הלשכה המשפטית: הפער הקטן הזה שבין מעביר את הנטל לבין גזירה אוטומטית, הוא פער משמעותי וכאן אנחנו מבהירים שזאת לא המשמעות של הדברים וזה גם מה שהוועדה אמרה לגבי צו הבנקים.
הלשכה המשפטית: התסמינים הם בבחינת נורות אדומות שמעבירות את הנטל לנש"מים כדי להראות שהם לא חשדו אבל זהו.
הלשכה המשפטית: מעבירות את הנטל.
הלשכה המשפטית: זאת לא גזירה אוטומטית שמכאן זה אומר בהכרח שהם חשדו.
הלשכה המשפטית: זאת המשמעות.
<שלומית ווגמן: אמות מידה אובייקטיביות.
הלשכה המשפטית: את חוזרת על אותו משפט ואנחנו מבהירים את הכוונה וגם מה שמשרד האוצר, שזה הצו שלו, מסכים לפרשנות הזאת.
<לילך וגנר: גם אנחנו מסכימים.
הלשכה המשפטית: גם משרד המשפטים מסכים לפרשנות הזאת.
<לילך וגנר: אנחנו מפנים לפסקי הדין של ספיישל אינטרסט שכולכם מכירים.
<יצחק מימון: אם כן, בעצם אתם לא מסכימים לשום דבר.
דוד רותם: זה מה שיש.
<יצחק מימון: ההפניה לספיישל אינטרסט או לפסקי דין אחרים היא בסופו של דבר תיצור את אותו מצב שקיים היום.
<יצחק מימון: נותן שירות מטבע צריך להתמודד עם כל פעולה ואלה יכולות להיות עשרות פעולות, מאות ואלפי פעולות שעונה לאחת ההגדרות ועכשיו הוא צריך להוכיח.
דוד רותם: הוא צריך להתמודד כמו בנק.
דוד רותם: אתם רוצים להיות בנקים, תהיו בנקים.
<רון דרור: אנחנו לא ביקשנו להיות בנקים.
<יצחק מימון: דיברנו על איזושהי הבהרה מתבקשת.
<יצחק מימון: הנוסח של הצו נשאר כמו שהוא, כמו בצו הקודם.
דוד רותם: אם אתם לא רוצים, בעוד שנייה תקבלו את הצו הקודם.
הלשכה המשפטית: זה בדיוק כמו הצו הקודם ואנחנו מבהירים, בעקבות הדיון כאן בוועדה, ונמצאים כאן הרגולטורים שלכם, שמסכימים שזאת היא הפרשנות, כך שאם בפעם הבאה נותן שירותי מטבע יגיע לוועדת עיצומים והוא יגיע לבית המשפט, יש לו את הפרוטוקול של הוועדה הזאת בה יושבים הרגולטורים, יושב משרד האוצר ומשרד המשפטים, ואומרים שזאת היא הפרשנות, כך הם מפרשים את הצו הזה.
הלשכה המשפטית: מדובר על חשד סובייקטיבי.
הלשכה המשפטית: תסמין אובייקטיבי אמור לעורר אצלכם אור אדום, מעביר אליכם את הנטל לבוא ולהראות למה למרות שזה התקיים אתם לא חשדתם, אבל אין כאן איזו חזקה חלוטה שברגע שמתקיים תסמין כזה, זה סימן שאתם חשדתם.
הלשכה המשפטית: אין.
הלשכה המשפטית: זאת לא חזקה חלוטה.
הלשכה המשפטית: זאת העברת נטל.
<קריאה: כפי שפירש בית המשפט בפסיקות רבות.
<רון דרור: היושב ראש, אנחנו מסיימים היום או בדיון הבא?
דוד רותם: אם אנחנו נספיק, נסיים היום.
<רון דרור: מאחר ואני צריך ללכת, אני רוצה לומר מילת תודה לעורך דין שטרן.
<רון דרור: הדיון פשוט נקבע מיום חמישי להיום ובשעה 11:00 יש לי משהו שלא יכולתי לדחות.
<רון דרור: אני רוצה להביע בשמי, ואני מניח שגם בשם חבריי, הערכה עמוקה לפעילות שעשה עורך דין שטרן.
<רון דרור: אני חושב שהוא דוגמה לעובד ציבור נאמן.
<רון דרור: אני אומר רק מקצת שבחו בפניו.
<רון דרור: ברשות כבודכם, יש לי בקשה אחת והיא שבתשעת החודשים הללו שהצו הזה אמור להיכנס לתחולה, בעוד תשעה חודשים, אם במהלך תשעת החודשים, במהלך הפעילות הנמרצת שאני מניח שתיעשה, יעדכנו את נותני שירותי המטבע כי יש הרבה מאוד אנשים שלבוא ולהניח בפניהם את הדבר הזה, אדוני מניח בוודאי שהם יסתכלו על זה ולא ידעו מה רוצים מהם, כך שתהיה לנו איזושהי אפשרות גם לעדכונים מול הוועדה במידה ואנחנו נראה שיש צורך בכך במשך תשעת החודשים.
דוד רותם: תכין להם נייר הסבר.
דוד רותם: לשם כך אתה קיים.
<רון דרור: אני הייתי מצפה שיונחה גם רשם שירותי מטבע לעשות כנסי הסבר לאנשים.
<יואב צבר: יש הדרכות במהלך שבוע הבא.
<יואב צבר: התחלנו את ההדרכות.
<רון דרור: אנחנו נשמח לשתף פעולה עם הרשם.
<רון דרור: אני מודה לכבודכם.
<מנחם ירון: אלעזר, שאלה אחרונה.
<מנחם ירון: כל מה שמדובר, מדובר על פעולה שהתבצעה.
<מנחם ירון: במידה ואנחנו רואים אור אדום כל כך חזק שאנחנו נחליט לדחות את הפעולה או לדחות לקוח, האם יש דרישה לדווח על עצם הניסיון שלו לבצע פעולה כזאת?
<קריאה: כתוב ניסיון.
הלשכה המשפטית: כתוב לרבות ניסיון.
<מנחם ירון: במידה שהוא עדיין לא לקוח.
הלשכה המשפטית: תדווח ככל שיש לך.
הלשכה המשפטית: אין בדיווח על פעולה לפי הוראות סעיף קטן (א) כדי לפטור מחובות הדיווח לפי סעיף קטן (ב). 9.
הלשכה המשפטית: פרטי הדיווח דיווח לפי סעיף 8 יכלול פרטים אלה: לגבי נותן שירותי המטבע - שם.
הלשכה המשפטית: מספר זהות.
הלשכה המשפטית: מען.
הלשכה המשפטית: מספרי טלפון, עד שני מספרים.
הלשכה המשפטית: מספר פקסימיליה.
הלשכה המשפטית: שם ומספר זהות של מבצע אימות הפרטים.
הלשכה המשפטית: מספר רישומו של נותן שירותי המטבע במרשם כהגדרתו בסעיף 11ב(ב) לחוק.
הלשכה המשפטית: מספר הרישום של הסניף שבו ניתן שירות המטבע ומענו.
הלשכה המשפטית: לגבי הפעולה המדווחת - תאריך ביצוע הפעולה כפי שנרשם אצל נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: סכום הפעולה במטבע ישראלי.
הלשכה המשפטית: בפעולה במטבעות חוץ יחושב סכום הפעולה לפי השער היציג, שפרסם בנק ישראל, הידוע ביום ביצוע הפעולה.
הלשכה המשפטית: סוגי מטבע החוץ שבהם בוצעה הפעולה והסכום באותו מטבע.
הלשכה המשפטית: סוג השירות.
הלשכה המשפטית: לעניין זה, "סוג השירות" – כפי שפורט בסעיף 11ג(א)(1) עד (8) לחוק.
הלשכה המשפטית: בדיווח על שירות מטבע לפי סעיף 11ג(א)(3) לחוק – פרטי הזיהוי של המעורבים בפעולה, לרבות מספר הבנק, מספר הסניף, מספר החשבון במוסדות הפיננסיים המעורבים בפעולה, שם המוסד הפיננסי בצד האחר ומענו, אם ידועים, סוג הנכסים הפיננסיים המעורבים בפעולה, וכן מטרת ההעברה, אם ידועה.
הלשכה המשפטית: בדיווח על שירות מטבע כאמור בסעיף 11ג(א)(1), (5), (7) ו-(8) לחוק -
אברהם מיכאלי: מי ממלא את הטופס הזה?
הלשכה המשפטית: נותן שירותי מטבע.
אברהם מיכאלי: לפני כן שולחים אותו לאוניברסיטה?
דוד רותם: אל תעשה אותם כאלה.
דוד רותם: עם יודעים טוב מאוד.
דוד רותם: היה להם כאן עורך דין שייצג אותם.
אברהם מיכאלי: עזוב עורך דין.
אברהם מיכאלי: אתה המחוקק.
אברהם מיכאלי: אנחנו המחוקקים ואנחנו דורשים מאנשים דברים שהם לא ברי ביצוע.
דוד רותם: הם ברי ביצוע.
הלשכה המשפטית: חבר הכנסת מיכאלי, זה יותר פשוט מכפי שזה נראה.
הלשכה המשפטית: הניסוח הוא ניסוח מסורבל אבל בעצם זה אומר שאתה רוצה את הפרטים של כל מי שמעורב.
אברהם מיכאלי: אם זה מסורבל, לא נאשר את המסורבל.
הלשכה המשפטית: זה ניסוח מסורבל כי המטריה היא מטריה מקיפה.
הלשכה המשפטית: לגבי ניכיון שיקים – מספר החשבון ופרטי המוסד שעליו נמשך כל שיק, פרטי זיהויו של בעל החשבון, מענו ומספר הטלפון שלו כפי שהם מופיעים על השיק, ושם האדם שלפקודתו נמשך השיק.
הלשכה המשפטית: לדוח יצורף עותק מצולם של השיק משני צדדיו.
הלשכה המשפטית: במקרה שהתמורה ניתנה בשיק יכללו בדוח כל פרטי השיק שניתן כתמורה.
<יצחק מימון: אנשי משרד האוצר, לגבי הדיווח על אופן התמורה.
<יצחק מימון: האם אפשר לוותר על זה?
דוד רותם: אנחנו לא מוותרים על כלום.
דוד רותם: זה הצו.
דוד רותם: לא מוצא חן בעיניכם, אתם יכולים להגיד שאתם מתנגדים לצו הזה ואז ניקח את הצו השני.
<יצחק מימון: ההערה שלי באה רק כדי לפתור בעתיד בעיות שעלולות להיגרם בגלל הפרט הזה.
<יצחק מימון: אנחנו לא תמיד יודעים איך באמת תסתיים העסקה.
<יצחק מימון: ברוב המקרים עסקה, בין אם זה המרת מטבע, בין אם זה ניכיון שיק ובין אם זה העמדת הלוואה, מסתיימת בהעברת יתרת הזכות לכרטיס של הלקוח שמתנהל כמו חשבון בנק.
<יצחק מימון: יכול להיות שלאחר מכן זה ישולם במזומן, יכול להיות שזה ישולם בשיק, יכול להיות שזה ישולם בהעברה בנקאית, יכול להיות שזה גם לא ישולם באותו יום ומאוד קשה טכנית – לא משפטית – לקשור את האופן שבו זה שולם לפעולה המקורית.
<יצחק מימון: אנחנו גם לא רוצים להיות מצויים בסיטואציה בה רשמנו פעולה ששילמנו אותה בשיק, הלקוח חזר אחרי שעתיים ולא הספיק להפקיד וביקש העברה בנקאית וחס וחלילה נצטרך להתמודד עם סיטואציה שלא דיווחת לי ששינית את אופן התשלום כי אני אפילו לא מסוגל לעשות את זה.
<יצחק מימון: טכנית זה מאוד מאוד מסורבל.
<יצחק מימון: אין כאן משהו מהותי.
<יצחק מימון: אם תבקשו את זה, זה יגרום לבעיה.
<יצחק מימון: כל אנשי התוכנה שצריכים מחר בבוקר לשבת ולנסות לתכנת את מה שאתם מבקשים כאן, זה כמעט בלתי אפשרי.
<יצחק מימון: אני מתייחס לסיפא של סעיף קטן (1), שהתמורה ניתנה בשיק יכללו בדוח כל פרטי השיק שניתן כתמורה.
<יצחק מימון: יש מקרים שזה אפשרי אבל יש מקרים שזה לא יהיה אפשרי.
<שלומית ווגמן: תיעשה פעולה חדשה.
הלשכה המשפטית: לגבי ניכיון שטרי חליפין ושטרי חוב – פרטי הזהות והמען של עושה השטר והנמשך, כפי שהם מופיעים על גבי השטר.
הלשכה המשפטית: לדוח יצורף עותק מצולם של שטר החליפין או שטר החוב משני צדדיו.
הלשכה המשפטית: לגבי המרת מטבע של מדינה אחת במטבע של מדינה אחרת כנגד שיק – ייכללו כל פרטי הדוח כאמור בפסקת משנה (1).
הלשכה המשפטית: לגבי מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע – סוג הנכסים הפיננסיים שנעשית בהם הפעולה.
הלשכה המשפטית: אם הפעולה נעשית באמצעות שיקים – גם את פרטי הדוח כאמור בפסקה (1).
הלשכה המשפטית: אם הפעולה נעשית באמצעות שטרי חליפין ושטרות חוב – גם את פרטי הדוח כאמור בפסקת משנה (2).
הלשכה המשפטית: לגבי מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר – סוג הנכסים הפיננסיים שנעשית בהם הפעולה.
הלשכה המשפטית: אם הפעולה נעשית באמצעות שטרי חליפין ושטרות חוב – גם את פרטי הדיווח כאמור בפסקת משנה (2).
הלשכה המשפטית: כמו כן יש לכלול את פרטי הזיהוי של הנמחה והממחה, כמפורט להלן: (1) פרטי הנמחה – שם, מספר זהות, מען, מספרי טלפון, מעמד הלקוח, מדינת הנפקת מסמך הזיהוי, ביחיד – תאריך לידה ומין, בתאגיד – תאריך ההתאגדות.
הלשכה המשפטית: (2) פרטי הממחה – שם, מספר זהות, מען, ביחיד – תאריך לידה ומין, בתאגיד – תאריך ההתאגדות.
אברהם מיכאלי: הוא עושה מעשה גרוע.
דוד רותם: מיכאלי, מה קרה?
דוד רותם: הוא עושה דבר מצוין.
דוד רותם: שמענו את עורך הדין של הנש"מים איך הוא בירך אותו.
הלשכה המשפטית: הצו הזה הוא פרי של איזשהו ניסיון להגיע למצב שבו מצד אחד יש במדינת ישראל רגולציה ראויה על נותני שירותי מטבע ומצד שני ניסיון לתת מענה לקשיים אמיתיים וצרכים שעלו מהשטח על ידי נותני שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: זה נכון שכל רגולציה באשר היא מטילה נטל ועלות על מי שמטילים עליו את הרגולציה אבל מצד שני יש כאן מתווה מסוים של צו עם הקלות שמצד אחד כן משאירות רגולציה ראויה ומצד שני מנסות לתת מענה לחלק – אני לא אומר שיש כאן מענה לכל הקשיים שהנש"מים הציגו - משמעותי מאוד מהדברים שהם הציגו ואכן יש מענה סביר.
הלשכה המשפטית: רגולציה מטילה נטל על מי שיש עליו רגולציה.
אברהם מיכאלי: אתה מבין בעצמך שכל מה שהקראנו עכשיו בדקות האחרונות דורש, מעבר לנש"מים, אנשי מקצוע לידם שהם ישבו ויעשו את העבודה.
<לילך וגנר: אני רוצה להזכיר שחלק גדול מהדברים כבר נמצא, הוספו הפסקאות בצו הקיים והוספו הפסקאות שנוספו בתיקון.
אברהם מיכאלי: אני מדבר על הנש"מים הקטנים.
אברהם מיכאלי: הנש"מים היותר ממוסדים, יש להם אנשי מקצוע והם יודעים ללוות אותם.
הלשכה המשפטית: זה נכון.
אברהם מיכאלי: כאן אנחנו מדברים על מעל אלפיים אנשים שהם לא בדיוק ממוסדים.
אברהם מיכאלי: לוקחים להם את הרישיון.
הלשכה המשפטית: לא לוקחים מהם רישיון אלא מטילים עליהם רגולציה.
אברהם מיכאלי: מכשילים אותם.
הלשכה המשפטית: לא מכשילים אותם.
הלשכה המשפטית: אין ספק שמכבידים כאן את הרגולציה.
אברהם מיכאלי: זה לא מכבידים.
אברהם מיכאלי: זה חונקים.
דוד רותם: זה לא חונקים ולא כלום.
<נטע דורפמן רביב: אנחנו בדיוק בסעיף של סליקת כרטיסי חיוב.
<נטע דורפמן רביב: לא מדובר על אותם אלפי נותני שירותי מטבע.
<נטע דורפמן רביב: יתר הסעיפים, רובם כבר קיימים בצו שכבר נמצא למעלה מעשר שנים.
אברהם מיכאלי: אני יודע, הקואליציה אטומה.
דוד רותם: אתה לא אטום.
דוד רותם: אתה כל הזמן חשוב על הלבנת הון.
הלשכה המשפטית: בדיווח על שירותי מטבע כאמור בסעיף 8(א)(2) לצו: פרטי הסולק – שם ומספר זהות או מספר רישום של התאגיד, לפי העניין.
הלשכה המשפטית: לעניין זה, "סולק" – כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981 (להלן – חוק הבנקאות).
הלשכה המשפטית: פרטי הספק – שם, מספר זהות, מען.
הלשכה המשפטית: ביחיד – תאריך לידה ומין.
הלשכה המשפטית: בתאגיד – תאריך ההתאגדות.
הלשכה המשפטית: לעניין זה, "ספק" – ספק המבצע עסקה עם לקוח באמצעות כרטיס חיוב, כמשמעו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986.
הלשכה המשפטית: פרטי כרטיס החיוב – סוג כרטיס החיוב, מספר הכרטיס אם ידוע או ארבע ספרות אחרונות של הכרטיס, המדינה המנפיקה, וכן שם, מספר זהות ומספר חשבון של בעל הכרטיס בתאגיד בנקאי, אם ידועים.
הלשכה המשפטית: לעניין זה, "כרטיס חיוב" – כהגדרתו בחוק הבנקאות.
הלשכה המשפטית: פרטי הפעולה שבוצעה אצל הספק בכרטיס החיוב - סכום הפעולה, מועד ביצוע הפעולה, מספר הפעולה, סוג הפעולה (תשלומים/רגילה), המטבע בו בוצעה הפעולה.