GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אוהד מימון: אנחנו לא ביקשנו הפניה לצווים אחרים.
<אוהד מימון: ביקשנו לדעת – כתבתם משהו – תגידו למה אתם מתכוונים.
<אוהד מימון: מה זה פעולות מאותו מקור או לאותו יעד?
<לילך וגנר: אם מדובר למשל בהעברה בין-לאומית, יש מספר העברות אל אותו מקור בלי הסבר, בלי סיבה, שלא תואם את הפרופיל של היצואן לפי הכרת הלקוח, צריך לדווח על זה כפעולה בלתי רגילה.
<לילך וגנר: זה קיים בכל הצווים, גם בצווים של הבנקים, אין פה שום חידוש, אנחנו לא מבינים את הקושי בהבנה שלו.
<לילך וגנר: אולי תסבירו מה הקושי, נוכל להסביר את הסעיף.
אורית סטרוק: סליחה, עכשיו אני מבקשת התייעצות עם חבר הסיעה שלי.
דוד רותם: פעם אחת יש התייעצות סיעתית.
דוד רותם: אי-אפשר, אני מצטער.
דוד רותם: עכשיו עשיתי התייעצות סיעתית, יכולת להתייעץ עם מי שרצית.
אורי מקלב: מי חבר?
אורי מקלב: אתה יכול להודיע, אדוני, מי חבר ומי לא חבר?
דוד רותם: אני יודע כל מי שחבר פה.
אורית סטרוק: רגע, אדוני היושב-ראש, אני מבקשת לומר משהו.
דוד רותם: מי בעד, נא ירים את ידו.
דוד רותם: בעד – 5
דוד רותם: רבותי, בוקר טוב, אני מבקש לפתוח את הישיבה.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בהצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה) (מס' 3) (מערך הגיור ובתי דין לגיור), של חבר הכנסת אלעזר שטרן, עמרם מצנע, מאיר שטרית, דוד צור, דב ליפמן ועליזה לביא.
דוד רותם: מי רוצה להמשיך לקרוא?
דוד רותם: אלעזר, תמשיך לקרוא.
הלשכה המשפטית: מתחילים.
אורית סטרוק: אני רוצה הערה לסדר, אדוני היושב-ראש.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אני מבקשת הערה לסדר.
אורית סטרוק: לחוק הזה, כידוע לך, יש חוק מקביל, חוק ממשלתי, שאותו הגיש שר הדתות, השר נפתלי בנט, ועמל על ניסוחו של החוק סגן השר שיושב לצדך, סגן השר, הרב אלי בן דהן.
אורית סטרוק: למעשה חוק הגיור הממשלתי, מטרתו היא לעגן את הגיור, בהתאם להחלטות ממשלה שהיו בעבר, ולהפוך את כל מערך הגיור למערך גיור מעוגן בחקיקה, לעגן את אותו מערך גיור שהיה לנו עד עכשיו בחקיקה בצורה מיטבית לטובת מדינת ישראל ולטובת כל מי שבא בשערי היהדות להצטרף אליה.
דוד רותם: החוק הזה לא עבר אפילו קריאה ראשונה.
איילת שקד: למה הוא לא עבר קריאה ראשונה?
דוד רותם: למה הוא לא עבר קריאה ראשונה, אין לי מושג.
איילת שקד: תיכף נסביר.
אורית סטרוק: קודם כול, אני רוצה לומר שבמקומות שבהם מוגשת הצעת חוק ממשלתית, מכבדים אותה, ולא נותנים להצעות חוק פרטיות לרוץ קדימה ולהגיע לקריאה שנייה ושלישית, כאשר הצעת חוק ממשלתית מוגשת עוד בטרם שההצעה הפרטית עולה לקריאה טרומית.
אורית סטרוק: כך מקובל.
אורית סטרוק: חשוב לי להדגיש שאנחנו, בסיעת הבית היהודי, אנחנו מאוד-מאוד מעוניינים לקדם חוק גיור, מאוד מעוניינים לעגן את הגיור בחקיקה, ולכן טרחנו בהצעת החוק הממשלתית הזאת.
אורית סטרוק: במקביל, גם קיימנו דיונים ארוכים מאוד עם המציע של הצעת החוק הפרטית, עם חבר הכנסת שטרן, עשרות שעות, אם אני לא טועה.
אורית סטרוק: נכון, הרב אלי?
אורית סטרוק: עשרות שעות הושקעו בשיחות אתו ובניסיון להגיע לסיכומים ולהבנות אתו.
אורית סטרוק: והרב אלי בן-דהן, למרות שיש לו הצעת חוק ממשלתית, עבד אתו על הנוסח שוב ושוב ורשם הערות, וחבר הכנסת אלעזר שטרן, מציע ההצעה הפרטית, לא מוכן לזוז ולהתכנס להערות האלה.
אורית סטרוק: גם ידוע שבהסכמים הקואליציוניים לסיעת הבית היהודי – אגב, לכל סיעות הקואליציה כמובן – מוקנית זכות וטו על הצעות חוק שעניינן דת ומדינה, מה שעד עכשיו מיעטנו להשתמש בו.
אורית סטרוק: אבל ברור שזכות וטו כזאת - - -
דוד רותם: את מבינה שכאשר לא משתמשים בזכות הווטו בזמן, מאבדים אותה?
אורית סטרוק: את זה אני לא מבינה בכלל.
דוד רותם: את לא מבינה, אז כדאי שתביני.
אלי בן-דהן: זה לא קשור בהסכם הקואליציוני.
אורית סטרוק: לפי ההסכם הקואליציוני, הצעות חוק שעניינן - - -
אברהם מיכאלי: לוועדת החוקה יש חוקי התיישנות משלה.
אברהם מיכאלי: הוא רוצה כשבא לו, ליישן דברים.
דוד רותם: אתם תדאגו שהקואליציה תתנגד להצעת החוק של אלעזר שטרן.
אורית סטרוק: בהסכמים הקואליציוניים הצעות חוק שעניינן - - -
אלעזר שטרן: האם זו הצעה לסדר?
אורית סטרוק: כן, אני מסבירה - - -
דוד רותם: היא לא רוצה שנדון בחוק הזה.
אלעזר שטרן: בשביל זה אתה יושב-ראש.
אלעזר שטרן: דרך אגב, בגלל זה אני אפילו לא מוחה כשהיא אומרת דברי שקר.
אורית סטרוק: אתה יכול אחר-כך להגיב לדברים שלי.
אלעזר שטרן: אני לא מוחה, כי אני לא מבין מה קורה פה.
אלעזר שטרן: הרב אלי יושב פה.
אלעזר שטרן: אני מתפלא שהרב אלי לא מוחה כשחברת סיעתו אומרת שאלעזר שטרן לא היה מוכן לזוז מילימטר.
אורית סטרוק: לא אמרתי את המילה "מילימטר".
אלעזר שטרן: חוץ מ"מילימטר" אמרת הכול.
אורית סטרוק: אמרתי שאלעזר שטרן לא היה מוכן להתכנס לסיכום.
אלעזר שטרן: אז תשאלי.
דוד רותם: אורית, תודה רבה לך.
אורית סטרוק: סליחה, לא סיימתי להגיד את דברי.
דוד רותם: גמרתי את ההצעה לסדר שלך.
אורית סטרוק: זה לא הבנתי.
דוד רותם: לא הבנת, אז אני מודיע לך שיש לך עוד חצי דקה וגמרת את ההצעה לסדר.
אורית סטרוק: אני לא מבינה למה.
אורית סטרוק: אני יושבת בוועדת החוקה במשך דיונים רבים ושומעת חברי - - -
דוד רותם: כי אני רוצה להתקדם בקריאת החוק.
אורית סטרוק: אני מבינה שאתה רוצה, אבל, אדוני היושב-ראש, אני שומעת חברי כנסת מנמקים באריכות רבה, ואתה יודע שאני בין המקצרים בדרך כלל.
דוד רותם: לא הצעה לסדר.
אורית סטרוק: אני רוצה להבין איפה אנחנו עומדים כרגע בסיטואציה הזאת.
דוד רותם: אני לא יודע איפה אתם עומדים.
אורית סטרוק: איפה כולנו עומדים בסיטואציה הזאת.
דוד רותם: אתם מצדי תשכנעו את הקואליציה.
דוד רותם: אני יודע איפה אני עומד.
דוד רותם: אני עומד להצביע על החוק לקריאה שנייה ושלישית.
אורית סטרוק: בסדר, אבל אני רוצה להסביר מדוע אנחנו - - -
יוני שטבון: מה התשובה שלך לגבי ההצעה הממשלתית?
דוד רותם: אין לי תשובה לגבי ההצעה הממשלתית, היא לא עברה אפילו בקריאה הראשונה, היא לא הגיעה הנה, ולכן חבל על הזמן.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, היה סיכום בהנהלת הקואליציה ב-24 בדצמבר שהצעת החוק הממשלתית, ששרת המשפטים תוקעת אותה ולא מאפשרת לה להתקדם, תשוחרר ותעלה בתוך שבוע להצבעה.
אורית סטרוק: הסיכום הזה לא כובד.
דוד רותם: אז תפרשו מהקואליציה.
אורית סטרוק: אני רוצה להסביר מדוע אנחנו תיכף נגיש הסתייגויות - - -
דוד רותם: אני עובר לקריאת החוק.
הלשכה המשפטית: הצעת חוק לתיקון פקודת העדה הדתית (המרה) (מס' 3) (מערך הגיור ובתי דין לגיור), התשע"ד–2014 1.
הלשכה המשפטית: הוספת כותרת "בפקודת העדה הדתית (המרה) (להלן – הפקודה), לפני סעיף 1 יבוא: "פרק א': המרת עדה".
הלשכה המשפטית: " 2.
הלשכה המשפטית: הוספת פרק ב' " אחרי סעיף 4 לפקודה יבוא: "פרק ב: מערך הגיור ובתי הדין לגיור.
הלשכה המשפטית: " הגדרות.
אורית סטרוק: כאן יש לנו הסתייגות.
אורית סטרוק: הגשתי לך, אלעזר.
דוד רותם: על מה יש לך הסתייגות?
דוד רותם: עוד לא הגעתי להסתייגויות.
דוד רותם: אחרי שנקרא את יכולה להביע הסתייגות.
אורי מקלב: אפשר לבקש הבהרה גם לפני ההסתייגות.
<שמעון יעקבי: באיזה שלב אפשר יהיה להעיר?
אורי מקלב: איך אתה, אדוני, רוצה לקרוא?
אברהם מיכאלי: הוא רוצה לקרוא כמו עיתון.
דוד רותם: אני קורא את ההצעה.
אורי מקלב: פרק-פרק אתה קורא?
דוד רותם: אני קורא סעיף-סעיף, ואחר-כך אפשר יהיה להסתייג.
אורית סטרוק: תסביר מה אתה עושה, כי חשבתי שעכשיו מגישים את ההסתייגויות.
דוד רותם: מי שלא מבין, זו בעיה.
אורי מקלב: גם מי שמבין מאוד אוהב שאתה מסביר.
אורית סטרוק: מותר להסביר, ואפשר להיות קצת יותר סבלניים.
הלשכה המשפטית: 5.
הלשכה המשפטית: הגדרות "בפרק זה – "בית דין לגיור" – בית דין שהוקם לפי פרק זה; "דיין גיור" – מי שמונה לדיין גיור בבית הדין לגיור לפי סעיף 9;"
<שמעון יעקבי: האם אפשר לשאול משהו?
הלשכה המשפטית: ""חוק הדיינים" – חוק הדיינים, התשט"ו–1955‏; "חוק הרבנות הראשית לישראל" – חוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם–1980‏; "חייל" – כהגדרתו בסעיף 1(1) לחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו–1955; "המועצה" – כהגדרתה בסעיף 1 לחוק הרבנות הראשית לישראל; "מערך הגיור" – מערך הגיור שהוקם לפי פרק זה; "נתין זר" – מי שאינו אזרח ישראלי או אינו בעל רישיון לישיבת קבע בישראל לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952 או מי שלא נמצא זכאי לאשרת עולה או לתעודת עולה לפי חוק השבות, התש"י-1950; "רב אזורי" ו"רב יישוב" – כהגדרתם בסעיפים 7(3) ו־(4) לחוק הרבנות הראשית לישראל, בהתאמה; "רב מקומי" – רב עיר, רב יישוב ורב אזורי; "רב עיר" – כהגדרתו בסעיף 15(א)(2) לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971‏; "הרב הראשי לישראל" – אחד מהרבנים הראשיים לישראל לפי חוק הרבנות הראשית לישראל, שנקבע בהחלטת הממשלה; "השר" – השר לשירותי דת;"
<שמעון יעקבי: האם אפשר להעיר?
דוד רותם: האם מישהו רוצה הסתייגויות?
הלשכה המשפטית: הנוסח עלה לאתר ביום חמישי האחרון.
יוני שטבון: יש פה כמה נוסחים.
דוד רותם: זה הנוסח של חבר הכנסת שטרן.
הלשכה המשפטית: אני קורא מנוסח שעלה לאתר - - -
<קריאה: זה הנוסח מהקריאה הראשונה?
הלשכה המשפטית: אני קורא מנוסח מעודכן של חבר הכנסת שטרן.
הלשכה המשפטית: נוסח שחבר הכנסת שטרן שלח לוועדה, והוא עלה לאתר ביום חמישי.
<שמעון יעקבי: יש לנו כאן את ההגדרה של "בית דין לגיור" ו"דיין גיור".
<שמעון יעקבי: ההגדרות האלה מעוררות שאלה איך זה משתלב עם סמכות השיפוט לפי חוק-יסוד: השפיטה.
<שמעון יעקבי: האם אנחנו מדברים פה בבית דין ובדיין שיש להם סמכות שיפוט?
<שמעון יעקבי: הרי בחוק-יסוד: השפיטה נאמר שגם לבתי דין דתיים תהיה סמכות שפיטה.
דוד רותם: מה זה חוק-יסוד: השפיטה?
<שמעון יעקבי: חוק-יסוד: השפיטה זה חוק-יסוד: השפיטה.
דוד רותם: לא שמעתי שהוא התקבל בכנסת.
<שמעון יעקבי: אם הכוונה לתת לבית הדין הזה סמכות שיפוט, ואני לא חושב שזאת הכוונה, צריך לומר זאת במפורש.
<שמעון יעקבי: ואם לא, ראוי להבהיר זאת.
<שמעון יעקבי: עד כה הגיור נתפס כפעולה מינהלית, ועכשיו, כשאנחנו הולכים לכנות את זה בחוק, במיוחד בחוק ראשי, "בית דין" ו"דיין", נדמה לי שראוי לעורר את השאלה הזאת וראוי גם להבהיר שאין הכוונה פה לבית דין כמו בית דין להגבלים עסקיים או בית דין לימאות, אלא מדובר פה על פעולות מינהליות, ולא חורגים מהתחום המינהלי.
<שמעון יעקבי: זה בקשר לסעיף הזה.
דוד רותם: משרד המשפטים, מה אתם אומרים?
<רוני נויבאואר: אדוני, אנחנו צריכים לבדוק את זה.
<רוני נויבאואר: הרב יעקבי העלה את זה עכשיו, אנחנו צריכים לבדוק.
<רוני נויבאואר: לא הגענו מוכנים לשאלה הזאת, היא לא היתה חלק מהנוסח.
<רוני נויבאואר: דרך אגב, בית דין להגבלים עסקיים הוא בית דין מינהלי לפי חוק, הוא נכתב בתוספת לחוק וזה ברור שהוא בית דין מינהלי.
<רוני נויבאואר: אני לא בטוחה שזה המצב.
<רוני נויבאואר: אנחנו נבדוק את זה אם אדוני יגדיר את זה במסגרת הדיון כרגע.
דוד רותם: מתי נוכל לקבל מכם תשובה?
<רוני נויבאואר: אנחנו יכולים לבדוק תוך כדי הדיון.
<רוני נויבאואר: אנחנו רוצים לנסות לבדוק את זה תוך כדי, אבל אולי שיהיה צבר של שאלות, שנוכל לבדוק את כולן במקביל, כי אנחנו לא יכולים להיות בעת ובעונה אחת בשני מקומות.
<שמעון יעקבי: לא סיימתי.
<שמעון יעקבי: הגדרת "רב מקומי", כפי שנאמר בנוסח, "רב עיר, רב יישוב ורב אזורי, ובלבד שהם כשרים להתמנות לדיין גיור לפי סעיף 8".
<שמעון יעקבי: ההגדרה הזאת מעקרת למעשה - - -
הלשכה המשפטית: עו"ד יעקבי, אתה קורא מהנוסח של הקריאה הראשונה.
הלשכה המשפטית: זה לא הנוסח שקראתי.
אורי מקלב: האם זה הופיע באתר?
הלשכה המשפטית: זה הופיע באתר.
הלשכה המשפטית: זה פורסם ביום חמישי באתר.
אורית סטרוק: קודם כול, שלכולם יהיה הנוסח הנכון בתור התחלה.
הלשכה המשפטית: זה פורסם ביום חמישי באתר הוועדה.
אורית סטרוק: האם זאת סיבה לא לחלק לאנשים?
יריב לוין: אין לכולם נוסח מתוקן.
הלשכה המשפטית: אני חושב שדורית חילקה לכולם.
יריב לוין: אני לא קיבלתי.
אברהם מיכאלי: אפשר לדחות את הישיבה עד שיחלקו לנו?
דוד רותם: אני לא אדחה את הישיבה, אפילו לא בדקה.
אברהם מיכאלי: אתה באמת רוצה לאשר את זה כמו עיתון?
אברהם מיכאלי: תקריא בעל-פה, וזהו.
דוד רותם: זה גם יותר מדי לקרוא לכם כמו עיתון.
<שמעון יעקבי: אם כך, יש פה ממש שינוי מהותי מהנוסח.
דוד רותם: יש שינוי מהותי.
דוד רותם: מי אמר שאסור לעשות שינויים מהותיים?
<שמעון יעקבי: אף אחד לא אמר שאסור, צריך להבין את ההבדלים ומה המשמעויות שלהם.
אורית סטרוק: אתה יודע שזה ימי חג - - -
דוד רותם: אני מצטער, גם בתענית וגם בימי חג, עובדים.
אברהם מיכאלי: תלוי באיזה מפלגה.
אלי בן-דהן: כתוב שמי שעובד בפורים לא רואה סימן ברכה.
אברהם מיכאלי: לישראל ביתנו זה סימן ברכה שהם עובדים...
אורי מקלב: אולי זה הפוך – לא רואים סימני ברכה.
<שמעון יעקבי: השינוי הזה הוא שינוי ממש מהותי, צריך לתת עליו את הדעת.
אורי מקלב: אתה יכול להסביר מה זה נקרא "שינוי מהותי"?
<שמעון יעקבי: על-פי הסיכומים וכל השיחות המוקדמות והישיבות שהיו עד כה, לא הספיק שרב מקומי הוא רב עיר, רב יישוב ורב אזורי, אלא גם שהוא עבר בחינות בהלכות - - -
דוד רותם: זה אחר-כך מופיע.
הלשכה המשפטית: זה מופיע בהמשך.
אלי בן-דהן: בתנאי כשירות.
<שמעון יעקבי: אוקיי.
<שמעון יעקבי: נמתין לזה.
<שמעון יעקבי: הערה נוספת לגבי הרב הראשי לישראל.
<שמעון יעקבי: אמרתי את זה בישיבה הקודמת, ואני חוזר ואומר עכשיו: לדעתי צריכה להיות קביעה מראש בחוק מיהו הרב הראשי הממונה על נושא הגיור, שזה לא יהיה נתון להחלטת הממשלה.
<שמעון יעקבי: כשקובעים שזה נתון להחלטת הממשלה, יש פה התערבות פוליטית בסוגיה הזאת.
<שמעון יעקבי: כשאנחנו עוסקים פה בסוגיה ממלכתית, לא רצוי שלפי שינוי העיתים והזמנים ישתנה מי שממונה על מערך הגיור או מי שנותן את ההכוונה ההלכתית למערך הגיור.
<שמעון יעקבי: עד כה הרב הראשי שהיה ממונה על מערך הגיור זה היה מי שכיהן כנשיא בית הדין הגדול.
<שמעון יעקבי: כך היה בתקופתו של הרב בקשי דורון, כך היה בתקופתו של הרב לאו, כך היה בתקופתו של הרב שלמה משה עמר.
<שמעון יעקבי: מי שכיהן כנשיא בית הדין הגדול, הוא זה שהיה ממונה, וכך ראוי לעשות גם בהמשך.
דוד רותם: הרב שלמה עמר הוא זה שרוצה שיאריכו לו את תקופת הכהונה?
אלי בן-דהן: הוא כבר לא רוצה.
אברהם מיכאלי: אני רואה שאתה ממשיך עם הבדיחות של פורים גם היום.
אורי מקלב: קיבלתי עכשיו את הנוסח החדש.
אורי מקלב: ההערה הראשונה שהערת, עו"ד יעקבי, לאיזה פסקה זה מכוון?
אלי בן-דהן: הגדרות, סעיף 5.
<שמעון יעקבי: ההגדרה הראשונה בסעיף 5 – "בית דין לגיור" ו"דיין גיור".
אורי מקלב: מה אתה אומר על זה?
<שמעון יעקבי: על זה אני אומר שצריך להבהיר.
<שמעון יעקבי: כשאנחנו משתמשים במושגים האלה, אנחנו עושים את זה בחוק ראשי - -
יוני שטבון: באיזה בית דין מדובר?
<שמעון יעקבי: - - צריך להבהיר האם תהיה להם סמכות שפיטה.
<שמעון יעקבי: הסמכות שאנחנו נותנים להם לגייר היא חלק מסמכויות שפיטה שיש לפי חוק-יסוד: השפיטה, בגלל שהחוק הראשי משתמש באותם מושגים שהיו עד היום.
<שמעון יעקבי: עד היום זה לא היה בחוק הראשי, אז הציבור יכול היה להשתמש במונחים האלה של "בית דין מיוחד לגיור" ו"חבר בית דין לגיור" ו"דיין גיור", ועדיין הפרשנות היתה שהסמכות שיש להם היא סמכות מינהלית, היא לא סמכות שיפוטית.
קארין אלהרר: למה זה השתנה עכשיו?
<שמעון יעקבי: כרגע אנחנו משתמשים במונחים האלה בחוק ראשי.
קארין אלהרר: ואז?
<שמעון יעקבי: ואז, כשאנחנו מדברים - - -
קארין אלהרר: אם לא קבעת משהו אחר בחוק הראשי זה נשאר כשהיה.
<שמעון יעקבי: לא, כי אנחנו משתמשים באותם מונחים שמשתמשים בהם כל החוקים שעוסקים בשפיטה.
קארין אלהרר: יש עוד בתי דין שהם רק מינהליים, זה לא יהיה מיוחד.
<שמעון יעקבי: גם לבתי הדין שאת קוראת להם "מינהליים", יש להם סמכות שפיטה.
דוד רותם: משרד המשפטים ייתן לי תשובה על זה.
קארין אלהרר: אמר משרד המשפטים שזה בדיוק אותו דבר.
דוד רותם: נוסיף את זה בשלב מאוחר יותר לפי תשובות משרד המשפטים.
יוני שטבון: אמרת שיש "שינויים מהותיים".
יוני שטבון: אמרת משפט מאוד אגרסיבי בהתחלה, שיש שינויים מהותיים בנוסח שמונח לפנינו.
<שמעון יעקבי: בנושא של רב מקומי, לא ראיתי את הדרישה לפי הנוסח הכחול.
<שמעון יעקבי: כרגע אני מסתכל בנוסח הלבן.
<שמעון יעקבי: אומרים לי שבהמשך יהיו אי-אלה הבהרות.
<שמעון יעקבי: עוד לא ראיתי אותן.
<שמעון יעקבי: אני עוצר את ההערה שהיתה לי לגבי רב מקומי.
<שמעון יעקבי: אולי אני אשוב אליה, אולי לא.
קארין אלהרר: יאללה, מערך הגיור.
אורית סטרוק: לנו יש הסתייגות כאן, סליחה.
אורית סטרוק: לנו יש הסתייגות.
אורית סטרוק: אנחנו רוצים להוסיף סעיף 4, "מטרה – מטרת פרק זה לעגן את החלטות הממשלה בנושא גיור, שמספריהן 3160, 3163, 3155, ולעודד גיורים בישראל".
אורית סטרוק: כדי להסביר את ההסתייגות הזאת, יש מספר החלטות ממשלה שעל גביהן הוקם מערך הגיור הקיים – אדוני היושב-ראש - - -
דוד רותם: לא נהוג להזכיר בחוקים החלטות ממשלה.
אורית סטרוק: אולי לא נהוג, אבל יש מקרים כאלה.
אלי בן-דהן: אפשר לכתוב אותן.
אלי בן-דהן: אין בעיה, תכתבו אותן.
אורית סטרוק: מבחינתנו אפשר לפתוח ולהעתיק את מה שכתוב, זה גם בסדר.
אורית סטרוק: הרעיון הוא שהרציונל והעקרונות שהנחו את החלטות הממשלה, שעל-פיהן עד עכשיו פעל מערך הגיור, הן יעוגנו בחוק - -
אורית סטרוק: - - והן יהוו את הבסיס החוקי לכל העניין הזה.
אורית סטרוק: ואנחנו רוצים לציין בחוק שמטרת החוק היא לעודד את הגיורים בישראל.
אורית סטרוק: אני אשמח אם הרב אלי יסביר מה יש בהחלטות הממשלה, כדי שכולנו נבין, כי אני רוצה שנצביע על הדבר הזה.
דוד רותם: אנחנו יודעים מה שיש בהחלטות הממשלה.
אורית סטרוק: סליחה, אתה אולי יודע, אבל יש אנשים שיושבים סביב השולחן הזה שלא יודעים, וחשוב שנבין את זה.
דוד רותם: מי שמבקש להגיש הסתייגות ולא אומר לך מה החלטות הממשלה, הוא לא מסתייג.
אורית סטרוק: נאמר מה החלטות הממשלה, והייתי רוצה לבקש שהרב אלי, שהוא אמון על החלטות הממשלה, שיסביר במילים קצרות מה יש בהן, כדי שנדע על מה אנחנו מצביעים.
אורית סטרוק: הרב אלי, תסביר מה יש בהחלטות הממשלה - - -
אלי בן-דהן: ההחלטה הראשונה המרכזית היא החלטה של הממשלה לקבל את מסקנות ועדת נאמן.
אלי בן-דהן: אני אזכיר בכמה מילים.
אלי בן-דהן: ועדת נאמן היתה ועדה שישבה על המדוכה עוד בממשלת נתניהו הראשונה, ב-1996, נדמה לי, או ב-1997.
אלי בן-דהן: ומסקנות ועדת נאמן היו שמצד אחד יוקם מכון שיעסוק בהכשרת המתגיירים, במכון הזה יוכלו להיות שותפים כל נציגי הזרמים ביהדות, אבל מצד שני, ההחלטה קבעה שיהיה גיור ממלכתי אחד בלבד, ויוקמו בתי דין על-ידי הממלכה, על-ידי המדינה, שהם יהיו המקום היחיד שבו יגיירו בישראל.
אלי בן-דהן: זו היתה החלטת הממשלה, אולי המרכזית.
אלי בן-דהן: החלטת הממשלה הנוספת קבעה את מעמדו של ראש מערך הגיור, שהוא כפוף הלכתית לרב הראשי לישראל.
אלי בן-דהן: יש החלטת ממשלה שקבעה רק לאחרונה מיהו הרב הראשי האחראי על הגיור, המנחה את הגיור, שזה הרב יצחק יוסף, שבא במקומו של הרב עמר.
אלי בן-דהן: גם לגבי הרב עמר היתה החלטת ממשלה קודמת שקבעה אותו כאחראי על הגיור, שמנחה הלכתית את כל מערך הגיור.
הלשכה המשפטית: כפי שהצגתי גם בדיונים לקראת הקריאה הראשונה, ההנחיה של היועצת המשפטית של הוועדה היא, להימנע ככל האפשר מסעיפי מטרה.
הלשכה המשפטית: ככל שאפשר, את הדברים שאתם רוצים, להכניס לסעיפים בחוק ולא כסעיפי מטרה.
הלשכה המשפטית: א', לכתוב את הדברים במפורש ולא רק כציון של החלטת ממשלה, ו-ב' לא לכתוב כסעיף מטרה, אלא כסעיף אופרטיבי בחוק, זה עדיף.
אלי בן-דהן: זה נכון, אבל חוק גיור כזה כבד - - -
<רוני נויבאואר: אדוני, אנחנו בעיקרון לא מתנגדים לסעיפי מטרה.
<רוני נויבאואר: בזמנו היה סעיף מטרה לחוק, מבחינתנו אפשר להוסיף.
<רוני נויבאואר: מה שכן, אני רוצה לחדד, שאנחנו לא יכולים כמובן להפנות להחלטות ממשלה.
אלי בן-דהן: סליחה?
<רוני נויבאואר: לא ניתן להפנות להחלטות ממשלה, כי החלטות ממשלה כתובות באופן אחר, שהוא הרבה יותר גמיש מאשר הצעות חוק, והן גם ברמה נורמטיבית יותר נמוכה.
<רוני נויבאואר: זה מצחיק שאנחנו מפנים.
<רוני נויבאואר: מה שצריך זה לזקק משפט אחד או שניים לכל היותר מהחלטת הממשלה.
אורית סטרוק: בבקשה, אפשר לפתוח את זה ולכתוב את זה.
יוני שטבון: מדובר על הרציונל.
אורית סטרוק: אני רוצה להזכיר שכל הדיון הזה מחייב - - -
הלשכה המשפטית: מתוך החלטת הממשלה צריכים לזקק - - -
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש - - -
דוד רותם: הדיון הזה מתקיים אחרי שקבענו אותו מזמן- -
אורית סטרוק: לא מזמן.
דוד רותם: מזמן.
דוד רותם: - - כדי לגמור את החוק הזה - -
אורית סטרוק: לא, לא, לא.
דוד רותם: - - והבית היהודי הגיע להסכמות בנושא של החוק.
אורית סטרוק: אז הנה לדוגמה, אמרה עכשיו נציגת משרד המשפטים.
אורית סטרוק: איך אמרת?
אורית סטרוק: בזמנו היה סעיף מטרה בחוק.
אורית סטרוק: זאת אומרת, כן היה פה ניסיון להיכנס לכל ההסכמות - - -
אלעזר שטרן: אפשר להזכיר מה היה ומה לא היה?
אלעזר שטרן: היה רעיון לסעיף מטרה.
אלעזר שטרן: כשהבנו שאין עליו הסכמות, הסכמנו להוריד את סעיף המטרה, ואין סעיף מטרה.
אלעזר שטרן: גם אני הייתי שמח אם בסעיף המטרה היה כתוב שמטרת החוק היא להרבות גיורים בישראל.
אלעזר שטרן: כיוון שעל זה לא היתה הסכמה, לצערי הרב, וזאת באמת מטרת החוק, לכן אין סעיף מטרה לחוק.
אורית סטרוק: זה רק מראה את מה שאמרתי בראשית דברי, שחבר הכנסת אלעזר שטרן, יוזם החוק, לא הסכים להתכנס לתוך הסכמות עם הרב אלי בן-דהן - - -
דוד רותם: הוא לא חייב היה להסכים על זה.
דוד רותם: יכולתם להטיל וטו גם אז, אבל אתם הרי תמיד נזכרים אחרי הזמן.
אורית סטרוק: כתוב שהחוק צריך היה לעבור בכפוף להסכמות, וכיוון שאין הסכמות, אנחנו בפני משבר קואליציוני.
דוד רותם: אז אין הסכמות.
דוד רותם: החוק יעבור בלי הסכמות.
יוני שטבון: החוק אמור לעבור בכפוף להסכמות.
דוד רותם: אז החוק יעבור בלי הסכמות ומקסימום הבית היהודי יצביע נגד.
אורית סטרוק: מה שאני רוצה להגיד לגבי החלטות ממשלה, שכיוון שהישיבה הספציפית הזאת נקבעה ביום תענית אסתר, והתקיימו מגעים ארוכים, שגם אדוני מכיר, מתענית אסתר ועד עכשיו, בחג הפורים, לגבי עצם קיומה, לכן לא היה סיפק בידי להפוך את ההסתייגות הזאת באופן כזה שלא היו מובאים מספרי החלטות הממשלה, אלא במקום זה יהיה מובא הכתוב בהן במפורט.
אורית סטרוק: אני מבקשת, מכיוון שזה מאוד חשוב לנו הדבר הזה - -
דוד רותם: אני תיכף אצביע על ההסתייגות שלך.
אורית סטרוק: - - להכניס את הנוסח של החלטות הממשלה האלה בתוך ההסתייגות כחלק מההסתייגות וכחלק מהחוק.
יוני שטבון: או נוסח או רציונל.
דוד רותם: חברים, מי בעד ההסתייגויות - -
אורית סטרוק: דקה.
דוד רותם: - - של חברת הכנסת?
אברהם מיכאלי: תן לה לסיים.
דוד רותם: היא כבר גמרה.
אברהם מיכאלי: מה גמרה?
אברהם מיכאלי: היא עוד לא התחילה.
דוד רותם: היא תדבר שעתיים ולא תגמור.
אורית סטרוק: סליחה, אדוני היושב-ראש, מכל החברים בוועדה הזאת- -
אברהם מיכאלי: לא היית מעז להגיד את זה לחבר כנסת אחר.
אורית סטרוק: - - אני חברת הכנסת שהכי מקצרת בדברים בכל הדיונים, בכל הנושאים.
אברהם מיכאלי: אם היא היתה מיש עתיד, לא היית מעז להגיד לה.
אורית סטרוק: הרב אלי עכשיו אמר, והוא יכול לחזור ולומר שוב כדי שהיועץ המשפטי אלעזר שטרן ירשום את עיקרי החלטות הממשלה האלה, על מנת שהן תכנסנה להסתייגות, ונצביע עליהן כלשונן, משום שכאשר מצביעים על משהו, צריכים להצביע עליו בנוסחו המלא.
אורית סטרוק: זה כל מה שאני מבקשת.
אורית סטרוק: זה לא דבר ארוך, זה לא לוקח הרבה זמן.
אורית סטרוק: הרב אלי יחזור רגע על הדברים, הוא ירשום את זה, זו תהיה הסתייגות רשומה ומסודרת, ואז נצביע עליה.
דוד רותם: היית צריכה את להכין את ההסתייגות שלך.
אורית סטרוק: אבל אני מסבירה לאדוני - - -
דוד רותם: את לא יכולה לקשקש לי כאן - -
אורית סטרוק: טוב, באמת.
דוד רותם: - - סליחה, בגלל תענית אסתר, פורים ולא פורים.
אברהם מיכאלי: דודו, אני מוחה על הסגנון נגד חברה בקואליציה.
אלי בן-דהן: גם אני מוחה.
יוני שטבון: אדוני היושב-ראש, אתה מכיר את הימים האחרונים שישבו אתך יחד - - -
דוד רותם: אני יודע מה היה, אני יודע מה הוחלט.
דוד רותם: ועכשיו אני מעלה להצבעה.
אורית סטרוק: אתה צריך לאפשר לנסח את ההסתייגות כמו שצריך.
דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חברת הכנסת סטרוק, ירים את ידו.
דוד רותם: בעד ההסתייגות – 4
דוד רותם: ההסתייגות של חברת הכנסת סטרוק לא נתקבלה ותעלה למליאה לקריאה שנייה ושלישית.
משה גפני: אני מגיש רביזיה.
דוד רותם: בדיוק ב-11:30 תהיה רביזיה.
אברהם מיכאלי: לא הצבעת על החוק.
דוד רותם: על הבקשה של גפני.
אברהם מיכאלי: חכה, יש לך עוד רביזיות בדרך.
דוד רותם: יש לי ב-11:30 עוד רביזיה, אז גם עליה אני אצביע.
משה גפני: למה אתה ממהר כל-כך עם החוק?
דוד רותם: כי אני רוצה לגמור אותו היום.
אברהם מיכאלי: הם עובדים בקבלנות.
אברהם מיכאלי: הם מחסלים פה את כל הדילים.
דוד רותם: אני רוצה לגמור את החוק הזה ולהעלות אותו לקריאה שנייה ושלישית כמה שיותר מהר.
משה גפני: אבל, למה?
דוד רותם: כי אני חושב שהוא חוק טוב.
משה גפני: אז צריך למהר?
דב ליפמן: רוצים לעזור לעם ישראל.
משה גפני: זו מהפכה שלמה.
משה גפני: למה צריך למהר עם זה?
דוד רותם: מה רע במהפכות?
דוד רותם: הפחד שלי שעד שאני אגמור את החוק הזה לפי גישתכם, יעלה בוז'י הרצוג להיות ראש הממשלה.
משה גפני: אתה מדבר עכשיו על גיור, אתה לא מדבר על פוליטיקה.
דוד רותם: אני מדבר עכשיו על מי יהיה ראש הממשלה הבא.
יוני שטבון: אדוני היושב-ראש, אני חייב להעיר.
יוני שטבון: דיברו פה על מהפכה.
יוני שטבון: אני מסכים, מהפכות צריך לעשות, אבל לא יכול להיות בצורה כזאת.
יוני שטבון: הרי המשמעות של העברת החוק בצורה כזאת, יש לה גם השלכות ציבוריות.
קארין אלהרר: יוני, הרי בסוף תצביע בעד, עזוב.
יוני שטבון: יכולה להיווצר פה מציאות של שני ציבורים:
יוני שטבון: ציבור אחד שבבית דין כזה וציבור אחר שבבית דין כזה, למרות הרצון הטוב.
יוני שטבון: נכון שרוצים לעשות פה כל מיני סגירות פוליטיות מהירות, אבל צריך להבין את ההשלכות.
יוני שטבון: במקום הזה מסתכלים עלינו עכשיו אלפי אזרחי מדינת ישראל שצופים בערוץ הכנסת, מסתבר, כמו בריאליטי, ורואים אותנו מעבירים חוק כזה בצורה כזאת.
יוני שטבון: אני בטוח, אדוני היושב-ראש, שזה יתבצע בצורה הדרגתית.
דוד רותם: החוק יתבצע כמו שצריך, והוא גם נידון כמו שצריך.
אורית סטרוק: יותר מזה, אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, שיושב-ראש הקואליציה אמר לי כמה וכמה פעמים לאורך המגעים שהיו בימים האחרונים, שהחוק הזה מאוד-מאוד חשוב לו, משום שהוא לא רוצה חלילה שמי מבני משפחתו יתחתן עם מישהו שאינו יהודי.
אורית סטרוק: הסברתי לו, ואני מסבירה גם לך - - -
דוד רותם: אל תסבירי לי בענייני גיור.
דוד רותם: אני מכיר את ענייני הגיור לא פחות טוב ממך.
אורית סטרוק: אני בטוחה.
אורית סטרוק: בשביל שאדם שאיננו יהודי יהפוך להיות יהודי, לא מספיק שיהיה חוק שיצביעו פה עליו ברוב קואליציוני.
אורית סטרוק: זה לא יהפוך את האדם הזה ליהודי.
אורית סטרוק: כדי שהוא יהיה יהודי, הוא צריך לעמוד בכללי ההלכה.
יריב לוין: הוא צריך חותמת מהרב יוסף.
קארין אלהרר: צריך חותמת מהרבנות.
אורית סטרוק: הוא צריך לעמוד בכללי ההלכה.
יריב לוין: מאריה דרעי הוא צריך חותמת.
אברהם מיכאלי: יריב, אני לא רוצה להגיב על ההערות הציניות שלך.
אברהם מיכאלי: פורים כבר חלף.
אורית סטרוק: אפשר להיכנס לחנות, לקנות מגהץ ולבקש מהמוכר שירשום על המגהץ שהוא שואב אבק.
אורית סטרוק: זה לא יהפוך את המגהץ לשואב אבק.
אורית סטרוק: לכן, אם אתה עכשיו מעביר בחוק שפלוני יהיה יהודי, בגלל שפה הצביעו ברוב כזה ואחר - - -
יריב לוין: הוא לא מעביר בחוק שפלוני הוא יהודי.
אורית סטרוק: יצביעו אנשים שאינם אמונים על ההלכה - - -
דוד רותם: לא כתוב בחוק הזה בשום מקום שפלוני יהיה יהודי.
דוד רותם: כל מה שכתוב בחוק הזה שרבני עיר יוכלו להקים בתי דין לגיור ולגייר.
אורית סטרוק: מה אומר לי יריב לוין?
אורית סטרוק: יריב לוין אומר לי שהחוק הזה חשוב לו, שאם ירצו להתחתן עם איזה גוי או גויה, אז הגוי והגויה הזאת יוכלו לעבור הליך גיור כפי שמוצע בחוק הפרטי של אלעזר שטרן, ובזה הם יהפכו ליהודים.
אורית סטרוק: הבעיה היא שבזה הם לא יהפכו ליהודים, זאת פיקציה - - -
דב ליפמן: לא נכון.
דוד רותם: את לא סומכת על רבני עיר, אני יודע, כי אף אחד מרבני העיר לא שייך - - -
אורית סטרוק: לא אמרתי שאני לא סומכת על רבני עיר.
אלי בן-דהן: לא, דודו, זה סתם.
דוד רותם: כי אני שומע מה שהיא אומרת.
אלי בן-דהן: דודו, נו באמת.
אלי בן-דהן: די.
אלי בן-דהן: עכשיו אתה סתם יורד לפסים אישיים לא במקום.
אלי בן-דהן: באמת, לא מתאים לך, דודו, זו לא הרמה.
אלי בן-דהן: אני אסביר לך בצורה פשוטה, הרי אתה יודע לבד, שאם הרבנים הראשיים לישראל יודיעו שהחוק הזה, מי שמתגייר על-פיו איננו נחשב כיהודי, אז אתה מבין לבד - - -
קארין אלהרר: הרבנים הם מעל החוק?
אברהם מיכאלי: הרבנים הם פוסקי הלכה.