GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר שטרן: ולכן עודף הסרבול שאתה מציע פה, כאילו אין פה בחוק עוד דברים, מה שזה יעשה, ויכול להיות שלך תהיה עבודה ואולי גם לי, אבל בשורה התחתונה מתגיירים לא יתווספו מזה.
<מולי יסלזון: אז אני רוצה.
<מולי יסלזון: אפשר להגיד, בבקשה: חבר הכנסת אלעזר שטרן, בניסיון שאני צברתי בחמש השנים האחרונות, וכשהכרתי את הרב חיים דרוקמן, אותם עשרות אלפי אנשים התגיירו בזכות העובדה שהייתה סמכות הלכתית וקראו לה ראש מערך הגיור.
עליזה לביא: עשרות אלפי אנשים?
דוד רותם: כן, עשרות - - -
<מולי יסלזון: עשרות אלפי אנשים.
<מולי יסלזון: בתקופת כהונתו של הרב חיים דרוקמן כ-50,000 איש.
<מולי יסלזון: כן.
<מולי יסלזון: התשובה היא כן.
שולי מועלם-רפאלי: כן - - - המספרים.
<מולי יסלזון: התשובה היא שעשרות אלפי אנשים מתגיירים בישראל בזכות העובדה שיש ראש מערך גיור.
<מולי יסלזון: אמרתי עוד פעם, אני לא סמכות הלכתית.
עליזה לביא: כמה אנשים התגיירו?
עליזה לביא: מאז שהתמנית לתפקיד כמה אנשים התגיירו?
עליזה לביא: כמה אנשים התגיירו מאז שהתמנית לתפקיד?
עליזה לביא: בוא נשמע את הנתונים.
אלי בן-דהן: כמה?
אלי בן-דהן: תספר לה כמה - - -
עליזה לביא: תן לי נתונים.
<מולי יסלזון: אני אומר עוד פעם: הממוצע הוא 5,000 - - -
אלעזר שטרן: אני - - -
<מולי יסלזון: - - -
אלעזר שטרן: אני אגיד לך על מה אני מסתכל.
<מולי יסלזון: רגע, אני רוצה לענות ברשותכם.
אלעזר שטרן: אני מסתכל - - -
דוד רותם: אתה תענה רק על המספר: כמה התגיירו?
עליזה לביא: כמה אנשים?
עליזה לביא: זה מה שאני מבקשת לדעת.
אלעזר שטרן: אין עשרות אלפים.
עליזה לביא: אני רוצה לדעת.
אלעזר שטרן: - - - שהוא התמנה לתפקיד הוא אמר.
<מולי יסלזון: יש.
עליזה לביא: אני מבקשת את הנתון הזה, אדוני.
<מולי יסלזון: אני רוצה לענות.
דוד רותם: בואי נאמר, יש כמה שהתבטל הגיור שלהם בגלל - - -
<מולי יסלזון: לא, לא, לא - - -
עליזה לביא: כמה אנשים כולל אלה שהתבטל הגיור שלהם, אדוני?
<מולי יסלזון: בין 5,000 ל-6,000 אנשים כל שנה מתגיירים בישראל בתעודות המרה.
<מולי יסלזון: אני בתפקיד חמש שנים, כפול חמש זה כ-20,000 איש.
<מולי יסלזון: אז אמרתי עשרות אלפים, לא דיברתי על התקופה שלי אני אמרתי עוד פעם: מדובר על תקופה, ותתייחסו לרב חיים דרוקמן בהיותו כראש מערך הגיור.
<מולי יסלזון: אני אומר פה כמי שמנהל מערכת שהיא מערכת אדמיניסטרטיבית, שאני מופקד עליה בצד האדמיניסטרטיבי בלבד.
<מולי יסלזון: להגיד שמקימים מערך בחוק - - -
<מולי יסלזון: לא, אני חוזר לחבר הכנסת אלעזר שטרן.
<מולי יסלזון: אני חושב שהיה פה רציונל בחוק, והוא לא – אני מדבר רק על המהות – שיש רב ראשי שממנה ראש מערך גיור, שהוא סמכות הלכתית, והוא זה שמכווין את הדיינים לצורך העניין.
<מולי יסלזון: עכשיו, אם הוא הופך להיות - - -
אלעזר שטרן: מר מולי יסלזון, תן לי להגיד לך משהו.
אלעזר שטרן: תשמע, אני רוצה להגיד לך משהו, בשביל שכולם יבינו בדיוק את האמת גם מאחורי המספרים שלך: בתוך אותם 20,000 שאתה מדבר עליהם, במקרה הטוב, אחרי שסיכמנו שזה לא עשרות אלפים - - -
<מולי יסלזון: לא, לא סיכמנו, סליחה.
אלי בן-דהן: הוא מדבר על ארבע השנים - - -
<מולי יסלזון: כשהרב חיים דרוקמן היה - - -
<שאול פרבר: יש לי את המספרים המדויקים כאן.
<שאול פרבר: אתה רוצה לראות את המספרים המדויקים?
<מולי יסלזון: לא, יש לי גם.
אלעזר שטרן: תן לי להגיד לך משהו, בסדר?
אלעזר שטרן: בגלל שהמהות זה לא המספרים המדויקים.
אלעזר שטרן: אם תוציא מתוך זה את הקהל השבוי שלנו, האתיופים - - -
<מולי יסלזון: אין ויכוח, חבר הכנסת אלעזר שטרן.
<מולי יסלזון: כ-50%.
אלעזר שטרן: תוציא מזה את האתיופים, שאני בכוונה אומר, לצערי הרב, קהל שבוי בגלל המעמד החברתי שלהם במדינה הזאת עוד טרם - - - שלהם, אז החוק הזה לא בא לפתור את הבעיה הזאת.
אלעזר שטרן: ולכן המספרים שאתם אומר עליהם, אותם עשרות אלפים שהתגיירו בזכות המערך, אתה ואני יודעים שיש הרבה-הרבה-הרבה יותר, עשרות אלפים שלא התגיירו, - - - בגלל המערך.
אלעזר שטרן: עכשיו, אני לא אמרתי את זה - - -
אלי בן-דהן: אולי לא.
אלעזר שטרן: אולי לא, אבל אולי.
אלי בן-דהן: אז אל תגיד דברים - - -
אלעזר שטרן: אבל - - - סליחה, סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן.
אלי בן-דהן: לא, אתה - - - גם אני - - -.
אלי בן-דהן: אם אתה מדבר אידיאולוגיה, גם אני אדבר אידיאולוגיה.
אלי בן-דהן: - - - אני גם אדבר אידיאולוגיה.
אלי בן-דהן: עליי לא תעבדו.
אלעזר שטרן: מה אני?
אלי בן-דהן: אף אחד לא יעבוד עליי.
אלעזר שטרן: אני לא בא לעבוד עליך.
אלי בן-דהן: לא, אז אני אספר את - - -.
אלי בן-דהן: אני אספר מי אשם בגיור הזה, אני אדבר מי אשם בגיור - - -.
אלי בן-דהן: אני אספר לך את כל הסיפורים במשך 13 שנה, את הפנטזיות - - -
אלעזר שטרן: סגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, אני אומר עוד פעם: אני בטוח ששמעת טוב, אמרתי אולי.
אלעזר שטרן: אמרתי ככה - - -
אלי בן-דהן: ואולי לא.
אלעזר שטרן: נכון, ואולי לא.
אלי בן-דהן: יפה.
אלעזר שטרן: המשמעות של אולי זה ברור: אולי כן ואולי לא.
אלעזר שטרן: אבל אני רוצה להגיד עוד משהו:
אלעזר שטרן: אני מתחיל עם זה בגלל חלוקת הקרדיטים שהתחילו כאן עכשיו.
<מולי יסלזון: אף אחד לא חילק קרדיטים.
דוד רותם: ואתה רוצה ללכת אחורה כל הזמן?
דוד רותם: אנחנו יכולים ללכת אחורה.
שולי מועלם-רפאלי: מה פתאום.
<מולי יסלזון: אני לא מבין, חבר הכנסת אלעזר שטרן.
<מולי יסלזון: אם אפשר להגיד משהו, רק לסיים: מדובר על מערכת הירארכית.
<מולי יסלזון: מערכת הירארכית – סוכם, וזה מה שכתוב פה - - -
אלעזר שטרן: למה לא - - - לראש הממשלה בסוף?
אלעזר שטרן: הכול יש מערכת הירארכית, למה צריך לכתוב הכול?
אלעזר שטרן: הירארכית.
שולי מועלם-רפאלי: מה ראש הממשלה - - -
דוד רותם: ואתה - - - מזה ראש הממשלה.
אלי בן-דהן: 11 שנה זה היה אצל ראש הממשלה, מה קרה?
אלי בן-דהן: אני רוצה לשאול אותך שאלה.
אלעזר שטרן: אתה לא יודע מה קרה?
דוד רותם: התגיירו מיליונים.
אלי בן-דהן: אני שואל אותך, מיליונים התגיירו?
אלעזר שטרן: לא התכוונתי לראש הממשלה בהקשר הזה.
אלעזר שטרן: אמרתי שבכל חוק אתה יכול לכתוב: כפוף לנשיא בית המשפט העליון.
אלי בן-דהן: חבר הכנסת אלעזר שטרן, אולי אתה מתעלם או שכחת, אני יודע מה היה.
אלי בן-דהן: אני יודע את הסיפורים, את הפנטזיות שבנו פה - - -
אלעזר שטרן: אתה טועה, לא התכוונתי לראש הממשלה - - -
אלי בן-דהן: אמרו: נעביר את זה למשרד ראש הממשלה ואז הגיורים יפרצו - - -
אלעזר שטרן: לא, אני רוצה להגיד לך משהו: לא התכוונתי לראש הממשלה בהקשר של הגיור, התכוונתי שבכל חוק אתה יכול ללכת עד למעלה, בהקשר הזה כאילו.
אלעזר שטרן: ואני לא חושב שפירוט היתר הזה יעזור פה למישהו.
<שמעון יעקבי: אתם נהנים להתווכח, אבל סיכמתם על הנוסח - - -
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו היינו בסעיף האם מקובל על כולם שמי שמתמנה הוא יהיה גם דיין גיור.
שולי מועלם-רפאלי: זאת הייתה השאלה שנדמה לי התחלנו.
<שמעון יעקבי: הסכמתם על הנוסח, על מה יש להתווכח?
דוד רותם: על איזה נוסח הסכימו?
דוד רותם: לא הסכימו.
דוד רותם: תעשה לי טובה, אל תנהל לי גם את העניין פה.
<שמעון יעקבי: זה מה שהוא אמר.
<שמעון יעקבי: הוא הסכים לדיין גיור.
<שמעון יעקבי: הוא הסכים.
<שמעון יעקבי: הוא אמר.
הלשכה המשפטית: רק שנייה.
הלשכה המשפטית: האם יש הסכמה שהכשירות של ראש מערך הגיור צריכה להיות דיין גיור?
שולי מועלם-רפאלי: גם דיין - - -
<מולי יסלזון: או רב עיר או דיין גיור.
<מולי יסלזון: זה מה שהוא אמר - - -
<איגי פז: דיין גיור - - -
<רוני נויבואר: דיין - - -
<מולי יסלזון: לא דיין - - -
הלשכה המשפטית: דיין כשיר להיות - - -
אלי בן-דהן: כשיר.
<קריאה: כשיר.
אלי בן-דהן: כי אפשר להביא גם - - -
<רוני נויבואר: - - -
אלי בן-דהן: לא לאו דווקא מכהן.
הלשכה המשפטית: לגבי החלופות האחרות גם יש הסכמה או - - -
שולי מועלם-רפאלי: כן, כן, כן, זה על - - -
הלשכה המשפטית: או כשיר להיות דיין או כשיר להיות רב עיר או כשיר להיות דיין גיור או שרק כשיר להיות דיין גיור?
הלשכה המשפטית: אני פשוט רוצה להבין מה החלטתם.
אלי בן-דהן: אתה צודק.
אלי בן-דהן: אתה מעיר פה הערה נכונה.
אלי בן-דהן: אנחנו בחוק הזה הגדרנו רב עיר, כשאני אמרתי בהתחלה רב עיר לצרכי גיור, ואז הגדרנו גם מי שיש לו – אבל בעצם לא.
אלי בן-דהן: אבל כתוב שיש לו כושר לרב עיר.
<מולי יסלזון: או כושר לרב עיר או כושר לדיינות.
<רוני נויבואר: או כושר לרב עיר.
<רוני נויבואר: נכון.
אלי בן-דהן: כן, נכון.
<מולי יסלזון: כאשר אותם פרמטרים יכולים גם לשמש כדיין - - - אבל אל תמנע.
אלעזר שטרן: או-או-או.
<מולי יסלזון: אם יהיה רב עיר שירצה לקחת על עצמו את המשימה, זו משימה.
<קריאה: בשביל זה - - - מספיק לכתוב מישהו שכשיר להיות דיין גיור, כי בעצם שתי החלופות האחרות נכנסות - - -
אלעזר שטרן: - - - בעיניי כן.
אלי בן-דהן: כן, כן, כן.
אלי בן-דהן: מקובל עליי.
אלי בן-דהן: אני רוצה רק הערה קודם: לגבי סעיף 2 עלתה פה שאלה לדיון, האם אנחנו רוצים שמערך הגיור יתעסק גם ברישום נישואין.
אלי בן-דהן: אני אומר: אין לי תשובה אמיתית לעניין, אבל אני יודע שבפועל היום יש מקרים שבהם בית הדין מגייר, וגם היו תקופות – אני לא יודע איך זה היום – - - - גם מערך רישום נישואין וערך חופות אפילו למתגיירים, שמבחינה זאת היה לזה יתרון ניהולי מצוין.
אלי בן-דהן: אני אשאל אותך, מר מולי יסלזון, מה אתה אומר?
<מולי יסלזון: המציאות בפועל שהרבה אנשים כבר נשואים, חבר הכנסת אלעזר שטרן, אזרחית כבר נשואים - - -
אלעזר שטרן: אני בעד - - -
אלי בן-דהן: - - - לתקן את זה.
<מולי יסלזון: חלק מהשירות, היום מערך הגיור נותן את השירות הזה למתגיירים, כולל העובדה שאנחנו בפנים, בתוך הבית, רושמים את הלא נשואים, מחתנים אותם, ורואים בזה חלק מכל השירות שניתן.
אלי בן-דהן: זה חלק - - - היום.
אלעזר שטרן: זכות גדולה.
<מולי יסלזון: נכון, אנחנו רואים בזה זכות גדולה.
אלעזר שטרן: באמת.
אלי בן-דהן: אז צריך להוסיף את זה - - -
<שמעון יעקבי: אין צורך אבל לחוקק את זה.
<שמעון יעקבי: כי מינוי - - - הנישואים נעשה על ידי הרבנות הראשית, ואיך נפתר?
<שמעון יעקבי: איך הוכנס העניין הזה לתוך מערך הגיור?
<מולי יסלזון: קיבלנו אישור של מועצת הרבנות הראשית.
<שמעון יעקבי: - - - של מועצת הרבנות - - -
<מולי יסלזון: אבל שיהיה כתוב שזה חלק מהתפקידים.
<שמעון יעקבי: - - -
<מולי יסלזון: זה חלק מהשירות למתגייר.
אלי בן-דהן: שלא יגיד מישהו - - -
שולי מועלם-רפאלי: כן, שלא יגיד מישהו: אני את זה לא עושה בשביל המתגיירים.
<מולי יסלזון: במקום שהוא יתחיל להסתובב הוא כבר אצלנו ואנחנו נסגור את - - -
אלי בן-דהן: מקובל עליך?
אלעזר שטרן: בטח.
אלעזר שטרן: בשמחה רבה אפילו.
אלי בן-דהן: אני בא לקראתך.
<רוני נויבואר: אנחנו צריכים לבדוק את זה.
<רוני נויבואר: אבל אדוני, אני רוצה לומר שתפקידי מערך הגיור בסעיף שאני כבר הבנתי, זה ברור שזה תפקידים שהם מסוימים מתוך כלל התפקידים שעשויים להיות למערך הגיור.
<רוני נויבואר: כלומר, מה שאנחנו צריכים לזקק זה את הליבה של העיסוק.
<רוני נויבואר: זה לא הציבור, זה לא 20,000 - - -
<רוני נויבואר: אני רוצה לחדד: ראשית כל, את הנקודה הספציפית הזאת אנחנו עוד נבדוק.
<רוני נויבואר: כי עלתה פה - - -
אלי בן-דהן: מה לבדוק?
<רוני נויבואר: רשם הנישואין.
<רוני נויבואר: אנחנו לא מתנגדים, אנחנו רק צריכים לדעת אם אנחנו רוצים לכתוב את זה בחקיקה כאן.
<רוני נויבואר: כי זה דבר, מין שאינו במינו אולי.
<רוני נויבואר: אנחנו לא בטוחים, לא מבחינת מה שמערך הגיור עושה, אלא מבחינת מה שאנחנו מקבלים כאן בחוק שאיננו עוסק - - -
אלעזר שטרן: איפה נכון לכתוב את זה?
<רוני נויבואר: זו שאלה אחת.
<רוני נויבואר: דבר אחר שאני רוצה לחדד זה שלא כל מה שלא כותבים כאן זה אומר שאי אפשר, ויש דברים שיתווספו לדבר הזה במסגרת החלטות ממשלה.
<רוני נויבואר: גם כשאנחנו כותבים תפקידים בחקיקה אנחנו לא כותבים את כל 25,000 התפקידים שהממשלה יכולה להטיל על אותו גוף, ובהגדרה זה - - -.
<רוני נויבואר: אז לכן הבנתי שאנחנו - - - למשהו קצת יותר כללי ממה שבאמת היה חשוב לנו שיהיה באמת מחודד, שזו הנפקת תעודת אישור לפי פקודת העדה, שזה לדעתנו - - -
אלי בן-דהן: אבל הגברת רוני נויבואר, סליחה, תפקיד רישום הנישואין הוא תפקיד מהותי, אי אפשר לזלזל בו.
אלי בן-דהן: יש - - - מהות, והוא חלק, ממש חלק - - -
<מולי יסלזון: הוא גם קשור - - -
<רוני נויבואר: אנחנו בהכרח, אנחנו נשב ונחשוב על זה.
<רוני נויבואר: אנחנו רק אומרים שזה לא בהכרח.
<רוני נויבואר: דווקא ההיפך.
<רוני נויבואר: מה שעלה כאן זה החשש לבוא ולהתערב בענייני הסטטוס.
<רוני נויבואר: אני לא בטוחה שזה היה נכון.
<רוני נויבואר: אנחנו רוצים לבדוק את זה.
אלי בן-דהן: למה זה קשור לסטטוס?
אלי בן-דהן: הוא - - -
<רוני נויבואר: זו שאלה מכלילה מדי - - -
אלי בן-דהן: זו שאלה.
שולי מועלם-רפאלי: רק צריך גם, הגברת רוני נויבואר, כשאתם - - - את זה לחשוב על התהליך של המתגיירים עצמם, שזה - - -
<רוני נויבואר: אנחנו לא חושבים שזה שאנחנו נכתוב את זה בחקיקה, כן או לא, המשמעות שלא יוכלו להפעיל את זה.
שולי מועלם-רפאלי: רק שבפועל - - -
<רוני נויבואר: אנחנו רק אומרים - - - נהלים.
<מולי יסלזון: צריך להסביר את זה.
<קריאה: - - - תסגרו את זה.
שולי מועלם-רפאלי: בפועל שזה יהיה.
דוד רותם: אפשר להתקדם.
אלי בן-דהן: זה הרב ישראל רוזן, הוא רצה להגיד משהו.
<ישראל רוזן: רציתי לומר שתי הערות: בהקשר לרישום נישואין, קודם כל אני רוצה ליידע: זה הכרח משום שרוב המתגיירים הם בני זוג, נשואם, והם צריכים להתחתן מיידית, ועד שהם יכולים בכלל להיכנס למרשם האוכלוסין ולהתחתן - - - רבנויות עובר המון זמן.
<מולי יסלזון: זו בעיה הלכתית.
<ישראל רוזן: זה הכרח.
<ישראל רוזן: זה מיום ייסוד מינהל הגיור.
<ישראל רוזן: אני ייסדתי אותו לפני כ-20 שנה.
<ישראל רוזן: מאותו יום התמנו שלושה דיינים כרושמי נישואין.
<ישראל רוזן: זה הכרחי.
<ישראל רוזן: או שהם עצמם או רבנויות מסוימות שהן בעלי כושר רישום נישואין, אז הם מטפלים במתגיירים.
<ישראל רוזן: בלי זה אי אפשר בכלל לזוז.
אלי בן-דהן: לכן הכנסתי את זה.
<ישראל רוזן: זה פשיטא.
<ישראל רוזן: אם זה בחוק או לא זה לא נוגע לי.
<ישראל רוזן: דבר שני: אני רוצה לומר וליידע פה את הנוכחים.
אלעזר שטרן: בסדר, הרב ישראל רוזן.
אלעזר שטרן: בסדר, מקובל.
<ישראל רוזן: רגע, דבר נוסף.
<ישראל רוזן: אני רוצה פה ליידע את הנוכחים לגבי הנושא של ראש מערך הגיור: מינהל הגיור או מערך הגיור היום נוסד לפני כ-20 שנה בלי ראש מערך הגיור.
<ישראל רוזן: לא היה צורך.
<ישראל רוזן: אני הייתי בתפקיד כמו - - - לי, אולי תפקיד קצת יותר רבני.
<ישראל רוזן: לאחריי היה אחר - - -
<מולי יסלזון: מה זה "קצת יותר רבני", הרב ישראל רוזן?
<ישראל רוזן: - - -
<מולי יסלזון: אני ממש לא רב, ומה זה קצת יותר?
<מולי יסלזון: או רבני או לא רבני.
<ישראל רוזן: רגע.
<ישראל רוזן: בכלל לא הייתה פונקציה כזאת.
<ישראל רוזן: לא הייתה פונקציה – גם ראש מערך וגם מנהל מערך.
<ישראל רוזן: אני הייתי המייסד, משנת 1995 עד לשנת 2000.
<ישראל רוזן: בשנת 2000 נכנס לתפקיד הרב אליהו בן דהן.
<ישראל רוזן: הרב ישראל מאיר לאו העביר את זה לרב אליהו בן דהן, והוא בתוקף תפקידו כמנהל בתי הדין הרבניים היה גם ראש מינהל הגיור בשעתו.
<ישראל רוזן: לא היה בכלל תפקיד של ראש מערך גיור, היה רק הרב הראשי, נשיא בית הדין.
<ישראל רוזן: כשהגיור הועבר למשרד ראש הממשלה, והייתה החלטת ממשלה, ו"תפרו" מערך גיור שהיה צריך לתת מענה לכך שמא זה יברח לכיוון הרפורמים או שמא תחת כנפי ראש הממשלה זה יוצא מתחת כנפי, מה שנקרא, הממסדים הדתיים, אז בנו מערך גיור, ואז אמרו: חייבת להיות פונקציה שנקרא ראש מערך גיור שהוא יהיה מוסכם בין הרב הראשי לבין ראש הממשלה.
<ישראל רוזן: זה מה שהיה.
<ישראל רוזן: אני סובר שכל הדבר הזה – אני לא יודע אם זה לא מאוחר – מיותר לחלוטין.
<ישראל רוזן: אין לו שום תפקיד, לא הלכתי ולא מינהלי.
<ישראל רוזן: ויש כלל גדול במינהל: כל מי שאין לו תפקיד הוא רק מזיק.
אלי בן-דהן: איך אנחנו מסכמים - - -
אלעזר שטרן: שאתה מוצא, שסגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, מוצא פתרון איך הם גם יוכלו לחתן.
אלעזר שטרן: איך הם גם יוכלו לחתן, לרשום נישואין.
אלי בן-דהן: אבל לגבי ראש מערך גיור, הוא חולק על התפקיד לגמרי.
<ישראל רוזן: לא, אני לא עליך חולק.
<ישראל רוזן: אני אומר אם יש אז בסדר, שיהיה - - -, אני מסכים.
<ישראל רוזן: אבל רק שיהיה סמכותי.
<ישראל רוזן: אני בעד שיהיה סמכותי, אבל אני לא רואה מה התפקיד בכלל.
<ישראל רוזן: יש תפקיד מינהלי שממלא אותו מנהל האגף.
<ישראל רוזן: יש תפקיד - - -
אלי בן-דהן: לכן, הוא באמת לא תפקיד מינהלי.
<ישראל רוזן: ואני אומר: גם זה לא הלכתי.
<ישראל רוזן: כמה שאלות הלכתיות באות לפתחו של הרב הראשי?
<ישראל רוזן: אולי שתי שאלות בשנה.
<ישראל רוזן: שתי שאלות בשנה.
שולי מועלם-רפאלי: אז הוא אומר לך - - -
<ישראל רוזן: בקיצור, גם הרב חיים דרוקמן לא היה פעיל בהיבט ההלכתי.
<ישראל רוזן: זה מיותר - - -
דוד רותם: אתה צודק, דברים הלכתיים היו צריכים להגיע לרב הראשי.
<ישראל רוזן: מה?
<ישראל רוזן: לא, לא, מיותר לגמרי התפקיד.
אלעזר שטרן: הלאה, אני יכול להמשיך להקריא?
אלעזר שטרן: (2) "ואלה חברי הוועדה לאיתור ראש מערך הגיור: הרב הראשי לישראל – והוא יהיה יושב ראש הוועדה; (ב) נציב שירות המדינה או נציגו מקרב העובדים הבכירים של משרדו; (ג) המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת או נציגו מקרב העובדים הבכירים של משרדו; (ד) נציג ציבור או עובד מדינה בכיר בעל ידע ומומחיות בתחום הגיור, שימונה על ידי המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת, בהתייעצות עם נציב שירות המדינה; (ה) נציג ציבור או עובד מדינה בכיר בעל ידע ומומחיות בתחום הגיור, שימונה על ידי נציב שירות המדינה, בהתייעצות עם המנהל הכללי של המשרד לשירותי דת".
אלעזר שטרן: כשירות דיין גיור – 4.
אלעזר שטרן: "כשיר להתמנות דיין גיור מי שמתקיים בו אחד מאלה: (1) הוא כשיר להתמנות כדיין לפי חוק הדיינים; (2) הוא כשיר להתמנות כרב עיר או מכהן בפועל כרב עיר; (3) רב שהוסמך לרבנות על ידי המועצה או שהמועצה אישרה את הסמכתו לרבנות, ועבר בחינה בכתב בנושא גיור ומילה על ידי המועצה או שהמועצה פטרה אותו מבחינה כאמור".
<איגי פז: אפשר להעיר לגבי סעיף 2?
<איגי פז: בנוסח הראשון שהיה הייתה דרישה שהוא יעבור בחינה במילה וגרות, והדרישה הזאת, אני לא יודע אם זה מקרי או בכוונה, הושמטה מפה.
<איגי פז: אני ראיתי שזה היה חלק מההסכמות, ממסמך ההסכמות - - -
אלי בן-דהן: שגם רב עיר צריך בחינה.
אלי בן-דהן: זה מה שביקש הרב - - -
אלעזר שטרן: אבל הבחינה שיש בו, לא בחינה אחרת.
<קריאה: בחינה שכתובה - - -
אלי בן-דהן: אותה בחינה שכתובה בסעיף 3 צריכה להיות בסעיף 2.
<איגי פז: זה היה גם בסעיף 2 וגם בסעיף 3.
אלי בן-דהן: צודק, נכון.
אלי בן-דהן: כן, כן, זה מה שסוכם.
<איגי פז: זה היה גם בסעיף 2 וגם בסעיף 3, ועכשיו זה רק בסעיף 3.
אלעזר שטרן: הרב קטלן הציע להוריד את זה.
<רוני נויבואר: רגע, אנחנו רוצים להוסיף עוד הערה קטנה לסעיף 3(ב)(2):
<רוני נויבואר: מאחר שעכשיו אנחנו מכניסים לחוק את החלטת הממשלה אנחנו רוצים לבדוק את זה, בגלל שלא כל מה שכותבים - - - של החלטת ממשלה.
<רוני נויבואר: אז אנחנו נחזור עם תשובה לוועדה, בסדר?
<רוני נויבואר: מהנוסח.
<רוני נויבואר: הנוסח שעלה אתמול, הוא לראשונה כלל בעצם את הפירוט של ועדת האיתור, ואנחנו רוצים לבדוק את זה מול נציבות שירות המדינה, גם לראות שאנחנו כותבים משהו נכון.
<רוני נויבואר: כי מה שכתוב בהחלטות ממשלה לא בהכרח צריך בדיוק להיות ככתבו וכלשונו בחוק.
אלעזר שטרן: שמעת, מר מולי יסלזון?
<רוני נויבואר: כי אם מחר אין לנו מנהל כללי של המשרד לשירותי דת - - -
אלי בן-דהן: זו החלטת ממשלה.
<רוני נויבואר: כן, אבל אנחנו קולטים אותה ישירות לתוך חוק.
<רוני נויבואר: ואנחנו צריכים לבדוק אותה.
<רוני נויבואר: לא מבחינת ההרכב - - -
אלעזר שטרן: זה על הכול, לא משנה.
אלעזר שטרן: לא כל מה שכתוב צריך - - -
<רוני נויבואר: אין לנו גמישות בחוק.
<רוני נויבואר: והיום אם יש שרים שמתחלפים אז אין בעיה ולא צריך לתקן חקיקה ראשית.
<רוני נויבואר: צריך לוודא שאנחנו - - -
<מולי יסלזון: בזמנו כתבו מזכיר הממשלה.
אלעזר שטרן: - - - מזכיר הממשלה לבד, תעשה מה שמזכיר הממשלה אומר.
<רוני נויבואר: לא, אנחנו נעשה בדיקה נוספת לבד.
<רוני נויבואר: זה יותר טכני.
אלעזר שטרן: אני דרך אגב חושב שההערה הזאת נכונה גם לגבי הערות אחרות שנאמרו כאן, אבל נדבר על זה.
<מולי יסלזון: בסדר, בסדר, הבנתי.
דוד רותם: טוב, רבותיי, תודה רבה לכם.
דוד רותם: אני מצטער, אני אמשיך את הישיבה הזאת בהזדמנות אחרת.
דוד רותם: יש לי פשוט עכשיו ישיבה אחרת.
עליזה לביא: מה זה בהזדמנות?
עליזה לביא: היום, אדוני?
עליזה לביא: היום אתה - - - את הדיון?
דוד רותם: אנחנו נקבע ישיבה נוספת.
דוד רותם: בינתיים יגיעו חבר הכנסת אלעזר שטרן וסגן השר לשירותי דת, הרב אלי בן דהן, להסכמות.
דוד רותם: תודה רבה, רבותיי, אני דוחה את הישיבה.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בהצעת חוק הסניגוריה הציבורית (תיקון מס' 19) (ייצוג אסירים בהליכי הפרדה).
דוד רותם: זו הצעת חוק ממשלתית ואליה צורפה הצעת חוק של חבר הכנסת דב חנין.
דוד רותם: דב חנין תקוע בפקקים, הוא יגיע בסוף.
דוד רותם: אנחנו נחבר אותו אליכם.
<נעמה מנחמי: רק נציין שהצעת החוק של דב חנין היא הצעת החוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (ייצוג אסירים בהליכי הפרדה), התשע"ג-2013, שהיא פ/94/19.
<מיכל גולד: גם ההצעה שלנו מתקנת גם חוק הסנגוריה הציבורית וגם את פקודת בתי הסוהר.
<נעמה מנחמי: כן, שניהם.
<מיכל גולד: תלוי מי מתחיל.
<נעמה מנחמי: הראשון זה תיקון עקיף של זה, והשני זה תיקון עקיף של השני.
<מיכל גולד: אנחנו מבקשים לתקן את חוק הסנגוריה הציבורית ולהוסיף עילת ייצוג ולקבוע חובת ייצוג אסירים בהליכי הפרדה.
<מיכל גולד: אסיר בהפרדה מוחזק בתקופה הראשונה – אם זה הפרדת יחיד, חצי שנה, ואם זו הפרדה זוגית, למשך שנה – בהפרדה מנהלית בהוראה של שב"ס.
<מיכל גולד: זה שניים.
<מיכל גולד: יחיד זה לבד וזוגית זה שניים בתא.
אורי מקלב: זו קונוטציה אחרת כשאת אומרת – זה נשמע משהו אחר.
שולי מועלם-רפאלי: הפרדה זוגית, זה נשמע תרתי דסתרי.
<מיכל גולד: המחוקק בחר לקרוא לזה כך.
<נעמה מנחמי: האמת היא שזה מעניין, כי הרבה אנשים, כשהסברתי להם או דיברתי אתם על זה שאלו אותי מה זו הפרדה זוגית?
<נעמה מנחמי: לי זה היה נראה ברור, אבל כנראה שזה לא ברור.
<מיכל גולד: לאחר חצי שנה או שנה ההארכה היא בסמכות בית משפט.
<מיכל גולד: ההצעה פה מבקשת שבשלב של בית משפט תהיה חובת ייצוג לאותו אסיר.
<מיכל גולד: עוד אנחנו מציעים לקבוע שכדי שלא יהיו הליכים מיותרים וכדי שלא נצטרך להוציא אסיר מהפרדה רק בגלל שהוא לא מיוצג, תהיה סמכות לבית משפט להורות על החזקה לשבעה ימים עד למינוי הסנגור.
דוד רותם: אתם גם נותנים לסנגוריה כסף עבור זה?
<מיכל גולד: מכיוון שמדובר בפחות מ-100 הליכים בשנה – נכון?
<ישי שרון: ההערכה התקציבית שלנו היא שמדובר בתוספת זניחה של הליכים.
<ישי שרון: ההערכה הנדיבה היא 100 הליכים, זאת לעומת מעל 100,000 הליכים שאנחנו מטפלים בהם מדי שנה.
<ישי שרון: גם מדובר בהליכים שבדרך כלל מדובר בדיון אחד או שניים, ולכן מדובר בתוספת תקציבית זניחה.
<ישי שרון: אנחנו מקבלים את זה בברכה.
דוד רותם: מה אומרת הצעת החוק של דב חנין?
<נעמה מנחמי: הצעת החוק של דב חנין עושה פחות או יותר את אותו דבר, מתקנת גם היא דרך פקודת בתי הסוהר ותיקון עקיף של חוק הסנגוריה.
<נעמה מנחמי: אבל התוצאה היא אותה תוצאה, אז אנחנו נלך עם הנוסח הממשלתי, בהסכמתו של דב חנין.
<נעמה מנחמי: אשר להבדל בין ההצעות, נושא שבעת הימים, יצא לי לדבר עם דב חנין בנושא זה ולקבל את אישורו להוסיף את אותם שבעה ימים, שוב, מתוך הבנה שהסנגוריה כן זקוקה לזמן הזה להיערך לנושא.
<נעמה מנחמי: אם נאמר את האמת, אחרי חצי שנה, שבעת הימים האלה הם פחות קריטיים.
שולי מועלם-רפאלי: אני רציתי לשאול שאלה.
שולי מועלם-רפאלי: אני מבינה שזה רק אחד מתהליך גדול יותר שעוסק בנושא של אסירים בהפרדה.
שולי מועלם-רפאלי: יש לנו בוועדה עוד דברים שאמורים להגיע?
שולי מועלם-רפאלי: אם כן, מתי?
שולי מועלם-רפאלי: אם לא, למה לא?
<מיכל גולד: אני אגיד.
<מיכל גולד: כמו שנאמר במסמך ההכנה, בספטמבר 2012 פורסם דוח של הסנגוריה הציבורית.
<מיכל גולד: בעקבות הדוח נעשו כמה דברים.
<מיכל גולד: קודם כל, מבחינת משרד המשפטים, הייתה סדרת ישיבות בראשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, רז נזרי, ביחד עם שירות בתי הסוהר והמשרד לביטחון פנים.
<מיכל גולד: הדברים גם הובאו ליועץ המשפטי לממשלה בעצמו, שעוקב אחרי הדברים.
<מיכל גולד: בשבוע שעבר הייתה ישיבה אצל היועץ עם נציב שירות בתי הסוהר וגורמים בכירים בשב"ס.
<מיכל גולד: זה בכמה מישורים.
<מיכל גולד: במישור אחד ביקשנו לבחון את תנאי המחייה של האסירים, וסוכם על כמה שיפורים, שהם יעוגנו בפקודת נציבות.
<מיכל גולד: זה לא חקיקה ראשית, זה לא יובא לפה, אבל באיזושהי פקודת נציבות שתעגן את הדברים.
<מיכל גולד: בנוסף, אנחנו בוחנים מספר תיקוני חקיקה.
<מיכל גולד: על התיקון הזה, לשמחתנו, הייתה הסכמה של כולם, ולא היה נראה לנו נכון לעכב אותו.
<מיכל גולד: אמרנו שאם זה מוסכם, אנחנו נקדם אותו מהר.
שולי מועלם-רפאלי: יש איזה לוח זמנים לשאר תיקוני החקיקה?
שולי מועלם-רפאלי: יש משהו מול הוועדה?
<מיכל גולד: אנחנו עוד לפני הפצת תזכיר.
<מיכל גולד: אנחנו בשלבים של בחינה ראשונית אצלנו, אז לא ניתן להתחייב ללוח זמנים.
<נעמה מנחמי: מהם ראשי ה - - -
<מיכל גולד: אנחנו עוד לא – זה טרום תזכיר.
<מיכל גולד: כשיהיה תזכיר נוכל להראות, אבל לא ליבנו והכרענו בעצמנו מה כן ומה לא.
<ישי שרון: אני אוסיף בעניין הזה.
שולי מועלם-רפאלי: אני מניחה שאתה מהסנגוריה הציבורית, רק תגיד את שמך.
<ישי שרון: עורך הדין ישי שרון מהסנגוריה הציבורית.
<ישי שרון: הצעת החוק הזאת מבחינתנו מהווה סנונית ראשונה, סעד חירום לקראת רפורמה גדולה יותר, אנחנו מקווים.
<ישי שרון: זה בא בעקבות דוח מקיף מאוד שפרסמנו, דוח שהעבודה עליו הייתה מרובה מאוד, הייתה כרוכה גם בהפעלת מערך של מבקרים רשמיים בתשעה אגפי הפרדה, גם קבלת פידבק מעורכי דין שמייצגים בשטח בהליכי הפרדה.
<ישי שרון: בסופו של התהליך הזה גם פרסום דוח מרוכז.
<ישי שרון: מי שהובילה את המהלך היא עורכת הדין גליה ניצני מהסנגוריה הארצית, היא לא נמצאת פה היום.
<ישי שרון: כל זה סביב מעטפת של מחקר משווה, התייחסות לאוכלוסיות מיוחדות כמו קטינים, כמו לקויים בנפשם.
<ישי שרון: בסופו של הדוח שורה של המלצות לרפורמה גם במישור החקיקתי וגם במישור של המדיניות.
<ישי שרון: אנחנו מבינים שמדובר בעניין מורכב שמצריך תיאום גם עם גורמים מקבילים בשירות בתי הסוהר, בהנהלת בתי המשפט, במשרד לביטחון פנים.
<ישי שרון: אנחנו מתרשמים שההתייחסות של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה היא התייחסות רצינית.
<ישי שרון: מתקיימים דיונים בעניין הזה.
<ישי שרון: אנחנו מקווים שנוכל להביא תוצר משמעותי יותר בהמשך.
<ישי שרון: חשוב לי להבהיר שזה המתווה המוסכם.
<ישי שרון: קודם נקדם את העניין הזה, שאין עליו שום מחלוקת, ובהמשך נבחן ונביא בפני הוועדה תיקונים נוספים.
<ישי שרון: זה המתווה המוסכם, ואנחנו הולכים אתו הלאה.
<מיכל גולד: אני רק אוסיף שההתייחסות הרצינית היא גם של שירות בתי הסוהר ושל המשרד לביטחון פנים.
<ישי שרון: בהחלט.
<ישי שרון: אני רוצה לציין גם שבעקבות הדוח היו גם שינויים ממש בתוך השב"ס בשטח.
<ישי שרון: נפתח בכלא "השרון" אגף שמור, שהוא מהווה מין אגף ביניים בין הפרדה לאגף רגיל.
<ישי שרון: נערכו דיונים גם סביב פקודות הנציבות.
<ישי שרון: זאת אומרת, יש התייחסות רצינית.
<ישי שרון: זה לוקח קצת זמן, ואני מקווה שהעניין הזה יתפוס תאוצה בחודשים הקרובים.
דוד רותם: מיכל, יש לך הערכה תוך כמה זמן אתם תדעו מה קורה עם ההתקדמות?
<מיכל גולד: עם האחרים?
<מיכל גולד: יש לנו באפריל ישיבה.
<מיכל גולד: אני לא יודעת להגיד לך כמה זמן נצטרך בשביל להפיץ תזכיר.
<מיכל גולד: כידוע, אחרי שהפצנו תזכיר, עדיין יש עוד הרבה זמן.
<מיכל גולד: אלו דברים שלוקחים זמן.
<מיכל גולד: הישיבות על תנאי המחייה הם בשנה האחרונה.
אורי מקלב: איזו דוגמה יש לכאלה שמדובר - - - בתחום הסנגוריה הציבורית, בייצוג, שאתה חושב שהיה ראוי להביא חוק או תקנה, שינוי תקנות, שאתה אומר שאתה מקווה שבעתיד יהיה?
אורי מקלב: לתת דוגמה נשמע לי משהו טריוויאלי מאוד.
אורי מקלב: אני מופתע.
אורי מקלב: נראה לי כל כך ברור שאני לא מבין איך עד היום לא היה דבר כזה, דהיינו, מי שנמצא בהפרדה לא זוכה לייצוג כשבאים לדבר על עוד הפרדה, להחזיק אותו בתנאי הפרדה לעוד חצי שנה, שיכל להיות מצב כזה שהוא יכול להיות לא מיוצג.
אורי מקלב: לכאורה אפילו יכול להיות שהעונש הוא פחות.
אורי מקלב: איש הסנגוריה הציבורית – זה היה ברור שיש את זה, ודבר כזה, למה לא?