GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אילנה איבגי: אנחנו כל היום בהתכתבויות איך אנחנו יכולים לשפר, איך אנחנו יכולים לשדרג.
<אילנה איבגי: אילנה חג'ג' התקשרה אליי; בדקנו את התקלה, ראינו מה קרה.
<אילנה איבגי: כשזה לא לפתחנו אז זה לא לפתחנו.
<אילנה איבגי: אם רשם עשה טעות במקרה, בוודאי שאעיר לו.
<אילנה איבגי: אבל אני יכולה להגיד לך שבשב"ס אנחנו עושים מעל ומעבר עם התקן היחיד, שזה אני.
<מאיר ברקוביץ: צריך להגיד שלגבי מערכות המחשוב – וצריך לשים את זה בצורה ברורה על השולחן - לא סתם אנחנו עושים צוות וביקשנו נציגי שב"ס, כי יש פערים גם עכשיו בין המידע שצריך להגיע למנ"ע לבין שב"ס.
<מאיר ברקוביץ: אין בעיה בינינו – אנחנו מדברים, אנחנו נדבר ונסדר את זה, אבל מה שאילנה עושה, שזו עבודת קודש בפני עצמה, זה לא פתרון ותחליף למה צריך להיות במערכת הממוחשבת.
אברהם מיכאלי: אני מבין אותך, שם בצורה הרבה יותר מקיפה.
<מאיר ברקוביץ: גם כשמדברים על ההוספה של הפל"א, אלה שדות בקשה מלפני שמונה שנים בערך.
<מאיר ברקוביץ: היום הנתון הזה קיים לגבי כל החדשים, הוא לא קיים לגבי הקודמים.
<מאיר ברקוביץ: עם הקודמים אנחנו עדיין בפער של תעודת זהות אצלם ומספר של התיק כמו שהמערכת מתנהלת אצלנו.
<מאיר ברקוביץ: בסופו של דבר כל המערכות יצטרכו להתאים את עצמן לאיך שהמערכת הזאת בנויה ולא ההיפך, כמו שעובדת כל מערכת שמנקזת מידע מכל המערכות.
<מאיר ברקוביץ: לכן העבודה הזאת תימשך.
אברהם מיכאלי: זה הכרחי שזה ייעשה אפילו בהקדם.
אברהם מיכאלי: גם הוותיקים, שאין להם עדיין את כל הקודים - - -
<מאיר ברקוביץ: נכון.
<מאיר ברקוביץ: השלמה - - -
אברהם מיכאלי: בשב"ס יש לכם כ-20,000 אסירים?
אברהם מיכאלי: אז למה אי אפשר להכניס את כל אלה תחת זיהוי מסוים.
<נאוה שטכלברג: יש אנשים שיש להם יותר מתיק אחד במשטרה.
<מאיר ברקוביץ: זה חלק מהעבודה שנעשה עכשיו בצוות, שיצטרפו אלינו נציגי שב"ס.
<מאיר ברקוביץ: אילנה בצוות, השני זה ברוך.
<ברוך דביר: אולי אוסיף משהו בנושא הקשר.
<ברוך דביר: לדוגמה, אנחנו מדברים על נושא של מספר תעודת זהות.
<ברוך דביר: אנחנו מקבלים מספר תיק מסוים מהנהלת בתי המשפט, אנחנו מקבלים פ"א מהמשטרה – וזה לא מספר שווה.
<ברוך דביר: מצפים מאתנו, מהשב"ס, לקבל החלטה מה הנכון.
<מאיר ברקוביץ: לא לא לא.
<ברוך דביר: זה מה שקורה.
<מאיר ברקוביץ: הצוות לא פה.
<מאיר ברקוביץ: עוד לא ישבתם אתנו בצוות.
<מאיר ברקוביץ: נראה את הפערים.
<מאיר ברקוביץ: אתם לא צריכים לעשות שום החלטה שזה לא התפקיד שלכם לעשות.
<ברוך דביר: בוודאי.
<ברוך דביר: זו פשוט אחת הטענות כאילו לא מקבלים – כי יש מספרים שונים.
<מאיר ברקוביץ: נסדר את זה.
אברהם מיכאלי: כשיושבים אצלי נציגי ממשלה, אני לא אוהב שנציג משרד אחד אומר לנציג המשרד השני: אנחנו לא מתואמים.
אברהם מיכאלי: אצלי ממשלה זה גוף אחד.
אברהם מיכאלי: עורך הדין ברקוביץ לקח את זה על עצמו עכשיו, ונבחן אותו עוד מעט, נעשה מעקב, כדי שתתחיל לרשת את הצוותים האלה.
אברהם מיכאלי: אני בטוח שלכל אחד יש כוונות טובות, אבל מי שסובל בסוף מהתקלות אלה האזרחים והאזרחיות שיושבות פה אתנו.
אברהם מיכאלי: לא מדובר פה באנשים שמחפשים למלא את הזמן שלהם בנתונים, אנחנו מבינים במה מדובר.
אברהם מיכאלי: בבקשה, רצית לדבר?
<לירן מזרחי: רציתי לדבר לגבי תקלות התקשורת.
<לירן מזרחי: מה הזמינות לפתרון התקלות האלה?
<לירן מזרחי: זה משהו שפותרים באופן מהיר?
<רונית פלץ: זה תלוי.
<לירן מזרחי: אני עוסקת בעולם התקשורת – אמנם לא במערכות מחשוב – אבל בבנק, אם יש תקלת תקשורת, זה משהו שמנהל הבנק לא יסבול אותו אפילו לחצי שעה.
<לירן מזרחי: השאלה היא מה הסובלנות שלכם לתקלות תקשורת – האם לוקח חודש לתקן או שעות או ימים?
<רונית פלץ: אם יש תקלות תקשורת בתוך המשטרה, זה נפתר בתוך המשטרה.
<רונית פלץ: אם נפל שרת וצריך להחליף אותו, אז מחליפים אותו.
<רונית פלץ: זה in-house, זה פחות בעייתי.
<רונית פלץ: הבעיה שלנו היא שהכספות האלה נמצאות בתהיל"ה.
<רונית פלץ: זאת אומרת, יש כמה גופים.
<רונית פלץ: בכל בוקר אני מקבלת שבעה סמס ושבעה מיילים בשביל לבדוק תקינות.
<רונית פלץ: אם אני רואה שיש בעיה אני מתחילה לחפש איפה הבעיה.
<רונית פלץ: הבעיה יכולה להיות אצלנו, הבעיה יכולה להיות בתהיל"ה והבעיה יכולה להיות גם עם קו ה"בזק".
אברהם מיכאלי: תעשו את זה בצוותים המקצועיים שלכם כדי להבין.
אברהם מיכאלי: היא מדברת כרגע על דברים שאפשר לפתור אותם.
<לירן מזרחי: אני פשוט אומרת שצריך שיהיה אפס סובלנות לתקלות.
<רונית פלץ: אנחנו משתדלים במיידי.
<רונית פלץ: אם אני רואה שיש תקלה אני מתחילה לחפש.
<מאיר ברקוביץ: אם לנו יש סובלנות, אז לנפגעים שפונים אלינו אין סובלנות.
אברהם מיכאלי: רבותי, את הדיון המהיר הזה התחלנו היום ועלינו פה על כמה סוגיות מאוד חשובות, אז אני מסכם סיכום ביניים.
אברהם מיכאלי: עורך דין ברקוביץ, בנושא של ריכוז הגורמים השונים אתה מטפל ואתה יודע מי אמור להביא לך את הנתונים או התקלות שיש, גם בין הגופים השונים, בהעברת מידע כדי שהכול יגיע אליך.
אברהם מיכאלי: אנחנו קובעים עוד חודשיים דיווח שיפור ומעקב.
אברהם מיכאלי: אני סומך עליך, מהניסיון הקודם שלי אתך, שאתה יודע איך ללחוץ על מערכות.
<דורית ואג: לא חודשיים, בתחילת כנס הקיץ.
אברהם מיכאלי: נעשה דיווח מעקב בפגרה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לקבל את ההצעות שעלו בצוותים שלכם לגבי שיפור הגישה למערכת, כולל שינויים בעניין של סיסמאות וקודים שהתלוננו פה עליהם.
אברהם מיכאלי: יחד עם זאת, אפילו לשלב את המענה האנושי במידת הצורך.
אברהם מיכאלי: אם אנחנו קופצים בסוף מבעיה של גישה למענה אנושי, והמענה האנושי הזה פותר את הבעיה – אז יכול להיות שעשינו פה את השילוב.
אברהם מיכאלי: אל תשים 120 מוקדנים או מוקדניות, אבל כן תוכל לפתור את המקרה שאזרח לא מצליח להיכנס פעם-פעמיים, ואז יעבור למוקדנית.
אברהם מיכאלי: תחשבו על שילוב, שזה לא כסף ולא תקנים.
אברהם מיכאלי: אם בסוף מגיעים לכסף ולתקנים – גם את זה נפתור, לא תהיה ברירה.
אברהם מיכאלי: לגבי המשרדים שהזכרתם – יש פה נציג של משרד הרווחה?
אברהם מיכאלי: יש לכם בעיה של העברת מידע לגבי אותם עצורים או אסורים שיושבים בכל מיני מעונות?
<רחל איגר: צריך ללמוד את הנושא.
<רחל איגר: מכיוון שמדובר בקטינים, צריך לבחון את הדברים בהקשר של מה מותר ומה אסור למסור על קטינים.
<רחל איגר: אבל בוודאי נשב יחד עם ברקו וענת ונטכס את כל העצות.
<ענת אסיף: זה לא רק מותר ואסור.
<ענת אסיף: זו לא מערכת מרוכזת, כמו שב"ס או משטרה, שכל הנתונים מאוגמים במקום אחד.
אברהם מיכאלי: במשרד הרווחה אין את הריכוז של הנתונים האלה?
<רונית פלץ: אפשר לטפל בזה.
<נעמה מנחמי: עדיין, יש אחראית על המנגנון.
אברהם מיכאלי: יש רגולטור אחד שעוקב אחרי הכול.
<מאיר ברקוביץ: תזמין את הממונה על המעונות, והיא צריכה להתייחס.
<מאיר ברקוביץ: נראה לי שלא נכון לקבוע כאן.
אברהם מיכאלי: אני לא קובע.
אברהם מיכאלי: מכיוון שהשם של משרד הרווחה עלה במובן של שיתוף - וזה הרי חשוב, אותם נתונים שיש - - -
<רחל איגר: אעביר את מה שנאמר פה למי שאחראי על הנושא הזה אצלנו במשרד - גם ללשכה המשפטית וגם לממונה על המעונות.
אברהם מיכאלי: נמצא פה מישהו ממשרד הבריאות?
אברהם מיכאלי: אתם אומרים שיש לכם שיתוף פעולה עם משרד הבריאות.
<ענת אסיף: משרד הבריאות, לפי חוק, מוסר את המידע באופן ישיר לנפגעים שפונים אליהם, יש טופס מובנה.
<ענת אסיף: זה לא דרך המערכת הממוחשבת.
<ענת אסיף: אמרתי קודם, ואגיד שוב: אני לא בטוחה מה יותר טוב.
<ענת אסיף: לא עשינו מחקר לגבי הנפגעים האלה, אם הם מרוצים מהשירות או לא.
אברהם מיכאלי: בשיתוף הפעולה בין המשרדים אני מאמין שאתם רואים מי חסר לכם.
<מאיר ברקוביץ: ברשותך, בגלל שמשרד הבריאות לא פה, אז שיעבירו התייחסות איך זה עובד מבחינתם.
אברהם מיכאלי: נבקש מהם, שידעו שאנחנו הולכים לבחון את הסוגיה הזאת גם מולם – איך הם מתפקדים.
אברהם מיכאלי: אם הם לא מדווחים דרך מנ"ע, אז כל פעם מישהו מתקשר לאזרח הביתה, טלפון ישיר?
<ענת אסיף: הם מקבלים מענה אנושי.
<בינה גזית: צריך לפנות אליהם, למלא טופס.
אברהם מיכאלי: רבותי, אנחנו רוצים להתייעל ולא לסבך עם עוד מערכת ביורוקרטית.
אברהם מיכאלי: לגבי בקשות נוספות – נעשה ישיבת המשך בעוד חודשיים, וכשהמושב הבא של הכנסת ייפתע נעשה דיון המשך, כדי שנמצה את הסוגיה הזאת ולא נישאר עם דברים באוויר.
אברהם מיכאלי: אולי יהיו דברים שהם טעויות אנוש – כולנו בני אדם – אבל יחד עם זאת אני מאמין שתוך מספר חודשים נגיע למסקנות, ואם יש צורך אפילו בחקיקה נוספת – ממשלתית או פרטית – נעשה את זה.
אברהם מיכאלי: התלונות שאתם מעבירים אלינו, אני מקווה שתיפסקנה.
אברהם מיכאלי: אני מודה לכם בינתיים, הישיבה נעולה.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בהצעת חוק העונשין (תיקון מס' 117) (החמרת הענישה בשל כניסה לשטח חקלאי), של חברי הכנסת איילת שקד, שולי מועלם-רפאלי, יוני שטבון, יריב לוין, ראובן ריבלין, אלעזר שטרן ודוד רותם.
דוד רותם: אנחנו נגמור את זה היום לקריאה השנייה והשלישית.
איילת שקד: אני מבקשת לאשר את הצעת החוק כפי שהיא לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: לאשר אותה כמות שהיא?
דוד רותם: יש לי רק בעיה אחת עם משטרת ישראל.
איילת שקד: שהיא?
דוד רותם: שהם לא מגישים כתבי אישום על עבירות כאלה.
איילת שקד: אבל הם אמרו שאולי אם נחמיר את הענישה ונעלה את זה לשישה חודשים אז תהיה להם יותר מוטיבציה להגיש כתבי אישום.
דוד רותם: אפשר לקרוא בבקשה את הסעיפים?
<אפרת חקאק: הייתה לי הערה אחת.
<אפרת חקאק: אנחנו דיברנו על הנושא הזה בדיון הקודם.
<אפרת חקאק: אם תסתכלו על סעיף קטן (א) בחוק הקיים, הוא מנוסח בצורה רחבה מאוד היום.
<אפרת חקאק: גם כל מי שנכנס – בלי עדר, בעצמו נכנס לשטח חקלאי – הוא כבר חשוף לעונש של שלושה חודשים, ועכשיו מעלים את העונש לשישה חודשים.
<אפרת חקאק: אני הצעתי בזמנו להוסיף יסוד תוצאתי לעבירה.
<אפרת חקאק: הצעתי שנכתוב ברישה: העושה אחד מאלה ונגרם נזק לקרקע, לגידולים או - - -
דוד רותם: אני לא יכול לעשות את זה מסיבה אחת פשוטה, המשטרה לא תעמיד אף אחד לדין כי היא לא תרצה להתעסק עם שמאויות.
<אפרת חקאק: אנחנו הבנו מהדיון הקודם שהחקלאים כן אומרים שבדרך כלל נגרם נזק לקרקע.
<לינור דויטש: נכון, אבל ההוכחה היא – לינור דויטש, היועצת המשפטית של התאחדות האיכרים בישראל.
<לינור דויטש: הנושא של הכנסת אלמנט של נזק מעקר את כל החוק מתוכן.
<לינור דויטש: הרי אלו מגוון בעיות.
<לינור דויטש: מחר יכנס עדר בצפון – הרי יש מקומות שהם שטח שלך, שיש היתר לרעות בו.
<לינור דויטש: מכניסים עדר אחר שרועה מקום שלא כדין.
<לינור דויטש: איזה נזק אני יכולה להוכיח שנגרם?
<לינור דויטש: הוא רמס לי גידולים, הוא אכל לי את העשב של המרעה שלי?
<לינור דויטש: איזה נזק אני יכולה להוכיח?
דוד רותם: את לא יכולה להוכיח נזק משום שהמשטרה לא תתעסק בזה, אני כבר אומר לך.
<לינור דויטש: בדיוק.
<לינור דויטש: ברגע שאת מכניסה אלמנט של נזק, את מעקרת את החוק מתוכן.
<אפרת חקאק: אני חושבת שלא מעקרים את החוק מתוכן.
<אפרת חקאק: נכון שמצמצמים טיפה את המקרים, אבל בכל מקרה, כשהחקלאי בא למשטרה, איך בכלל הוא בא עם תלונה?
<אפרת חקאק: מה הוא אומר להם שם?
<לינור דויטש: מה זאת אומרת?
<לינור דויטש: סליחה, יש לי שטח פרטי, בית פרטי - - -
דוד רותם: הוא בא עם תלונה שהם נכנסו לו לשטח.
<לינור דויטש: אפרת, יש לי בית פרטי, את נכנסת לי לחצר.
<לינור דויטש: היום אני יכולה לגשת למשטרה – יש לי פולש בחצר.
<לינור דויטש: אני יכולה, נכון?
<לינור דויטש: זה שטח פרטי שלי.
<לינור דויטש: למה זה שונה?
<לינור דויטש: למה זה אחרת?
<לינור דויטש: למה אם נכנס לשטח חקלאי שלי עכשיו עדר או מישהו אחר - - -
זבולון כלפה: לינור, רק שנייה אחת.
זבולון כלפה: אני רוצה לפרט לך את הדוגמה כדי שתביני את הסיטואציה.
זבולון כלפה: המדינה מחכירה למשל שטחי מרעה בהיקף של כמיליון וחצי דונם ברחבי הארץ.
זבולון כלפה: כשמחכירים לחקלאי שטח מרעה, הוא בדרך כלל מגדר את השטח שלו.
זבולון כלפה: הסיטואציה היא כזו שבצורה מתמדת, שיטתית לחלוטין – ויושבת פה נציגה של מג"ב, היא יכולה לאשש את הדברים – יש כל הזמן התמודדות בלתי פוסקת עם עדרי מרעה של אנשים שלא מורשים להיכנס באופן שיטתי.
זבולון כלפה: הם פורצים את הגדרות, נכנסים פנימה.
זבולון כלפה: לך תתחיל להוכיח של מי העדר שרעה באותו מקום.
זבולון כלפה: עד שיגיע הג'יפ למקום עוברות שעה או שעתיים, הוא בינתיים יצא או שלא יצא.
זבולון כלפה: מתחילים הוויכוחים – זה כן היה, לא היה.
זבולון כלפה: המציאות היא בטבע, במיוחד בשנה הזאת, שהייתה בצורת – אני לא יודע מה יהיה על המרעה, אבל זה דיון אחר.
זבולון כלפה: לכן אני אומר, ברגע שנדרשים לאלמנט של הוכחת הנזקים – אני אומר לך, זה מה שאמרתי לחברת הכנסת שקד בבוקר כששמעתי על הדבר הזה, אני אומר את האמת, עדיף שלא יוגש החוק, עדיף לייתר אותו ולחזור אחורה כי לא עשינו כלום.
דוד רותם: לא, לא, לא, אנחנו נחוקק אותו.
דוד רותם: אנחנו לא ניתן למשטרה להוכיח נזק, כי היא לא תעשה את זה.
<אפרת חקאק: אז יש לי הצעה חלופית, רציתי לשמוע את התגובה של הגורמים כי חשבתי על זה רק כמה דקות לפני הדיון.
<אפרת חקאק: אפשר לכתוב שמי שנכנס לגן או לקרקע זרועה, כמו שכתוב ב-א(1), שם יצטרכו להוכיח נזק, אבל נוסיף שגם מי שרועה בעל חיים ללא גרימת נזק, גם שם העברה תחול.
<אפרת חקאק: הבנתם את ההצעה שלי?
דוד רותם: את יכולה לקרוא לנו את החוק בבקשה?
<אפרת חקאק: עם הדבר הזה או בלי?
דוד רותם: בלי הדבר.
<קריאה: לא, בלי.
<אפרת חקאק: הבנתם מה אני - - -
<קריאה: הבנו מה היא רוצה.
<אפרת חקאק: למה?
<לינור דויטש: תסבירי עוד פעם, אני לא הבנתי, אני מצטערת.
דוד רותם: את לא צריכה להבין, את לא מצביעה.
<לינור דויטש: לא, אבל להגיב או לשכנע, את זה אני כן יכולה.
איילת שקד: לא צריך, אנחנו מתנגדים.
<אפרת חקאק: אוקיי, אבל החקלאים הצביעו על בעיה ספציפית של מישהו שמביא את העדר שלו לתוך הגן.
<אפרת חקאק: שם אתה יכול לכתוב שמי שרועה בעל חיים בשטח הזה הוא חשוף לעונש, אבל מי שסתם נכנס, לבד - - -
זבולון כלפה: יש לי הצעה פרקטית.
זבולון כלפה: אני מציע שבתקופה של הפגרה אנחנו נעשה סיור לצוות המקצועי של הוועדה אחרי שהחוק יעבור, כדי שנראה את הדברים בעיניים.
זבולון כלפה: תאמיני לי שהמציאות הרבה יותר – החוק במתכונתו הנוכחית, במתכונת היסודית שלו, הוא נותן מענה, הוא נותן כלי משמעותי למשטרה ולמשמר הגבול כדי להתמודד עם המציאות הזאת, שבעיני היא מטורפת.
זבולון כלפה: היא באמת מטורפת.
זבולון כלפה: אנשים זועקים כבר.
זבולון כלפה: זה לא נורמלי.
איילת שקד: החקלאים מופקרים.
איילת שקד: תצביע, דודו.
דוד רותם: כן, קדימה, תקראי את החוק.
<אפרת חקאק: "הצעת חוק העונשין (תיקון – החמרת העונש בגין כניסה לשטח חקלאי), התשע"ד–2014 תיקון סעיף 494 – 1.
<אפרת חקאק: בחוק העונשין, התשל"ז–1977, בסעיף 494 – (1) בסעיף קטן (א), במקום "מאסר שלושה חודשים" יבוא "מאסר שישה חודשים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(2)"; (2) בסעיף קטן (ב), במקום "מאסר חודש ימים" יבוא "מאסר שלושה חודשים או קנס כאמור בסעיף 61(א)(2)"".
איילת שקד: איפה הקנס?
איילת שקד: זו הכפלה של הקנס, כן?
זבולון כלפה: זו גם הכפלה של המאסר.
איילת שקד: זהו, סיימנו.
איילת שקד: תצביע.
דוד רותם: זה רק סעיף אחד?
דוד רותם: אוקיי, מי מצביע בעד?
זבולון כלפה: אני, במקום אורית.
איילת שקד: שנינו.
איילת שקד: אנחנו במקום אורית ושולי.
דוד רותם: במקום מי אתה?
זבולון כלפה: אורית.
איילת שקד: הוא במקום אורית ואני במקום שולי.
זבולון כלפה: אני במקום שולי, במקום אורית, זה לא משנה.
דוד רותם: בעד אישור התיקון לחוק – פה אחד
דוד רותם: אושר לקריאה שנייה ושלישית פה אחד.
זבולון כלפה: תודה רבה.
דוד רותם: הנה, גם מקלב הגיע.
אורי מקלב: גם אני מצביע.
דוד רותם: גם חבר הכנסת מקלב הצביע בעד החוק.
דוד רותם: תודה רבה רבותי, הישיבה נעולה.
דוד רותם: אנחנו נמשיך לדון בצו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור).
דוד רותם: אלעזר, אחרי שישבת וסיכמת והגעת להסכמות, נא להמשיך לקרוא.
הלשכה המשפטית: אני רק אעיר מספר הערות ניסוח שנעשו בעקבות הישיבה הקודמת.
הלשכה המשפטית: הערה אחת שחוזרת בכמה מקומות לגבי המאגר מידע – ההקלות לגבי מקבל שירות קבוע יהיו לא רק לגבי מי שחייב להקים את מאגר המידע אלא גם מי שהקים בצורה וולונטרית.
הלשכה המשפטית: זו הערת ניסוח שחוזרת בכמה וכמה מקומות.
הלשכה המשפטית: נקודה נוספת שנוספה, בעקבות בקשה של חלק מנותני שירותי המטבע, זו האפשרות של נותן שירותי המטבע להחיל על עצמו בצורה וולונטרית את הצו עוד לפני יום התחילה.
הלשכה המשפטית: נקודה שנוספה, בעקבות בקשת נציגי הממשלה, שברשימת הטריטוריות בסיכון תהיה גם רצועת-עזה.
הלשכה המשפטית: שוב, חוץ מכמה הערות ניסוח, נקודה משמעותית נוספת שנוספה זה במסגרת הנוהל שקראנו בתוספת השלישית – שוב, בעקבות בקשה של נותני שירותי מטבע – לגבי חתימה על טופס הכרת הלקוח וטופס הצהרת נהנה, לאפשר לממונה לקבוע דרכים נוספות לחתימה על הטפסים האלה.
הלשכה המשפטית: עכשיו אנחנו צריכים להתחיל לקרוא את התוספת הרביעית: "תוספת רביעית (סעיפים 5 ו-6(ג)) טופס א': מקבל שירות רגיל נוסח הצהרת מבקש שירות רגיל שם נותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: ..........................
הלשכה המשפטית: אני .............................. [שם]*, בעל מספר זהות .......................
הלשכה המשפטית: שמעני ............................
הלשכה המשפטית: ותפקידי ............................
הלשכה המשפטית: מצהיר כי: אני מבקש לקבל בעבור עצמי בלבד את שירות המטבע המסומן להלן בסכום של . . . . . . . . . . .
הלשכה המשפטית: . . . . . . . . . . .
הלשכה המשפטית: שקלים חדשים או בסכום שווה ערך לכך (הסכום במילים:.
הלשכה המשפטית: . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
הלשכה המשפטית: שקלים חדשים).
הלשכה המשפטית: סוג השירות המבוקש כאמור בסעיף 11ג(א)(1) עד (8) לחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 (להלן – החוק):" – פה יש את רשימת הדברים שיש בסעיף 11ג לחוק - "( ) המרת מטבע.
הלשכה המשפטית: ( ) מכירה או פדיון של המחאת נוסעים.
הלשכה המשפטית: ( ) קבלת נכסים פיננסיים במדינה אחת כנגד העמדתם במדינה אחרת.
הלשכה המשפטית: ( ) החלפת שטרות כסף.
הלשכה המשפטית: ( ) ניכיון שיקים, שטרי חליפין ושטרי חוב.
הלשכה המשפטית: ( ) שירות ניכיון ( כרטיסי חיוב).
הלשכה המשפטית: ( ) מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע.
הלשכה המשפטית: ( ) מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר; אני מבקש לקבל בעבור אחר/תאגיד את שירות המטבע המסומן להלן בסכום של . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
הלשכה המשפטית: . . . . . .
הלשכה המשפטית: . . . . . . . . . . . . . . .
הלשכה המשפטית: סוג השירות המבוקש כאמור בסעיף 11ג(א)(1) עד (8) בחוק:" – שוב, אותה רשימה של שמונה קטגוריות שיש בחוק.
הלשכה המשפטית: "( ) המרת מטבע.
הלשכה המשפטית: ( ) שירות ניכיון (כרטיסי חיוב).
הלשכה המשפטית: ( ) מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר; שירות המטבע האמור מבוקש בעבור .........................
הלשכה המשפטית: [שם]* (להלן – מקבל השירות); מצורף כתב ייפוי כוח או כתב נאמנות או החלטת האורגן המוסמך בתאגיד מאת מקבל השירות ובו פרטי הזיהוי שלו ואם הוא תאגיד - של בעלי השליטה בו*.
הלשכה המשפטית: שם; מספר זהות לרבות שם המדינה שבה הוצא מסמך הזיהוי; ביחיד תאריך לידה ומין ובתאגיד תאריך ההתאגדות; מען ובתושב חוץ השוהה בישראל גם מען בישראל.
הלשכה המשפטית: ידוע לי כי מסירת מידע כוזב, לרבות אי מסירת עדכון של פרט החייב בדיווח, במטרה שלא יהיה דיווח או כדי לגרום לדיווח בלתי נכון לפי סעיף 7 לחוק, מהווה עבירה פלילית.
הלשכה המשפטית: תאריך .................................
הלשכה המשפטית: חתימה ................................
הלשכה המשפטית: __
הלשכה המשפטית: _
הלשכה המשפטית: ___________________________________
הלשכה המשפטית: ____ זיהוי הפרטים על ידי נותן שירותי המטבע אני מאשר כי ביום ..............
הלשכה המשפטית: הופיע לפני ...................
הלשכה המשפטית: אשר זיהה עצמו באמצעות.
הלשכה המשפטית: ...................................
הלשכה המשפטית: שהעתקם מצ"ב.
הלשכה המשפטית: שם העובד שמילא את הטופס ....................
הלשכה המשפטית: מס' זהות ........................
הלשכה המשפטית: חתימה ..........................
הלשכה המשפטית: " פה, אותו גורם צריך לאשר שביום כך וכך הופיע לפניו אותו מבקש שירות, שזיהה את עצמו.
הלשכה המשפטית: צריך לרשום את שם העובד שמילא את הטופס, מספר הזהות שלו וחתימה.
הלשכה המשפטית: "טופס ב': מקבל שירות קבוע נוסח הצהרת מבקש שירות עבור מקבל שירות קבוע" – פחות או יותר מקביל למה שיש בטופס א' "שם נותן שירותי המטבע...........................
הלשכה המשפטית: אני ..............................
הלשכה המשפטית: [שם]*, בעל מספר זהות ....................... שמעני ............................ ותפקידי ............................
הלשכה המשפטית: מצהיר כי:
הלשכה המשפטית: ( ) המרת מטבע.
הלשכה המשפטית: ( ) מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר; אני מבקש לקבל בעבור מקבל שירות קבוע .........................
הלשכה המשפטית: [שם]* (להלן – מקבל השירות הקבוע) את שירותי המטבע המסומנים להלן (סוג השירותים המבוקשים כאמור בסעיף 11ג(א)(1) עד (8) בחוק): ( ) המרת מטבע.
הלשכה המשפטית: ( ) מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר; מצורף כתב ייפוי כוח או כתב נאמנות או החלטת האורגן המוסמך בתאגיד מאת מקבל השירות הקבוע ובו פרטי הזיהוי שלו ואם הוא תאגיד – של בעלי השליטה בו*.
הלשכה המשפטית: אני מתחייב להודיע לנותן שירותי המטבע בכתב בהקדם האפשרי על כל שינוי בפרטים שמסרתי לעיל.
הלשכה המשפטית: " – פה, עוד שינוי שנעשה בסוף הדיון הקודם בעקבות הערה של אחד מנותני שירותי המטבע, ההתחייבות הזאת לחתום על הצהרה מחודשת יצאה מהטופס פה, ומבחינת המיקום שלה היא עברה לצו עצמו; ההתחייבות שאם חלים שינויים בנהנה, הוא צריך לחתום על טופס מחודש; פשוט המיקום השתנה, במקום שזה יהיה בטופס זה עבר להיות בצו – "ידוע לי כי מסירת מידע כוזב, לרבות אי מסירת עדכון של פרט החייב בדיווח, במטרה שלא יהיה דיווח או כדי לגרום לדיווח בלתי נכון לפי סעיף 7 לחוק, מהווה עבירה פלילית.
הלשכה המשפטית: __________________________________________________________ זיהוי הפרטים על ידי נותן שירותי המטבע אני מאשר כי ביום ..............
הלשכה המשפטית: שם העובד/נושא המשרה שמילא את הטופס ....................
הלשכה המשפטית: תפקיד ........................... חתימה ..........................
הלשכה המשפטית: __________________________________________________________________ תוספת חמישית (סעיף 8(ב)) רשימת פעולות שיכול שייראו כפעולות בלתי רגילות לפי הצו פעילות שנראה כי מטרתה לעקוף את חובת הדיווח שנקבעה בסעיף8(א) לצו; פעילות שנראה שמטרתה לעקוף את חובת הזיהוי; נראה כי מבקש השירות אינו מקבל השירות על אף שמבקש השירות הצהיר כי הוא מבצע את שירותי המטבע בעבור עצמו בלבד; נראה כי שירות המטבע שניתן אינו אופייני, למקבל השירות; מתן שירותי מטבע כאמור בסעיף 11ג(א)(3) לחוק, בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים, כאשר הצד האחר לעסקה, מקור או יעד, אינו מזוהה בשם או במספר זהות או במספר חשבון; שירות המטבע המבוקש נראה כחסר הגיון עסקי או כלכלי למקבל השירות; היקף פעולות יוצא דופן או שהן פעולות בלתי אופייניות למקבל השירות או שהן פעולות אחדות לאותו יעד או מאותו מקור, והכול בלא סיבה הנראית לעין; מקבל השירות מגלה אדישות בנוגע לסיכונים, לעמלות ולעלויות של מתן שירותי המטבע; החלפה של שטרות ומטבעות כסף בערך נמוך בשטרות בעלי ערך גבוה, ללא סיבה נראית לעין; נראה שמבקש השירות מבצע פעולות בעבור אחר, שאינו מקבל השירות שעליו הצהיר; מבקש השירות או מקבל השירות נחזה להיות נותן שירותי מטבע ולא הציג תעודת רישום במרשם נותני שירותי מטבע במשרד האוצר; בקשת שירות מטבע שמעורב בה ארגון שהוכרז התאחדות בלתי מותרת לפי תקנה 84 לתקנות ההגנה (שעת חירום)1945 או ארגון שהוכרז ארגון טרוריסטי לפי פקודת מניעת טרור, התש"ח-1948,או ארגון שהוכרז כארגון טרור לפי סעיף 2 לחוק איסור מימון טרור, התשס"ה- 2005 (להלן - חוק איסור מימון טרור) וכן בקשת שירות שנראה כי נועדה לבוא במקום פעילות של ארגון כאמור; בקשת שירות מטבע שנראה כי נועדה לבוא במקום בקשת שירות של אדם שהוכרז פעיל טרור לפי סעיף 2 לחוק איסור מימון טרור; העברות שוטפות מגופים במדינה או בטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה לצו, או אל גופים כאמור; הצהרה שניתנה לפי הצו, שנחזית להיות בלתי נכונה; בקשת שירותי מטבע של ארגון שאינו למטרת רווח עם יחידים או גופים במדינה או בטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה; בקשת שירותי מטבע של ארגון שאינו למטרת רווח שאינה עולה בקנה אחד עם הפעילות המוצהרת של הארגון, ככל שהפעילות המוצהרת של הארגון ידועה לנותן שירותי המטבע.
הלשכה המשפטית: רצף פעולות של אותו לקוח במהלך יום או יומיים והמסתכמות בסכום של סף הדיווח.
הלשכה המשפטית: מתן שירותי מטבע שאינם פנים אל פנים (באמצעות ארנק אלקטרוני) "ארנק אלקטרוני" – תוכנה ממוחשבת המאפשרת אחסון כסף דיגיטלי, המרתו, העברתו בין מדינות וביצוע עסקאות באינטרנט.
הלשכה המשפטית: לענין זה, "כסף דיגיטלי" הינו כסף ללא ביטוי פיזי.
הלשכה המשפטית: הטענת ארנק אלקטרוני המתבצעת שלא על ידי הארנק האלקטרוני.
הלשכה המשפטית: הטענת הארנק האלקטרוני באמצעות מזומן בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים; מכירת מוצרים שנרכשו על ידי הלקוח בסכומים נמוכים משוויים הריאלי, ללא סיבה הנראית לעין; קבלה או העברת כספים למדינות או טריטוריות המנויות בתוספת הראשונה; העברת כספים לאתרי הימורים.
<יצחק מימון: אם אפשר הבהרה לגבי סעיף 7.
דוד רותם: אין הבהרות.
דוד רותם: מה שכתוב זה מה שכתוב.
דוד רותם: יש לכם יועץ משפטי, הוא יכתוב לכם הבהרות.
<יצחק מימון: אני היועץ המשפטי, אדוני.
<יצחק מימון: אני רק מבקש אם יכולים משרד האוצר להסביר למה הם מתכוונים בסעיף 7, זה הכול.
<אוהד מימון: אדוני, אם באותה הזדמנות אפשר להסביר את סעיף 19.
דוד רותם: אתם יודעים, בוועדה הזאת לא נותנים הסברים.
הלשכה המשפטית: > נטע, אוהד ביקש שתסבירו את הנושא של "ארנק אלקטרוני".
<אוהד מימון: לפחות את ההטענה.
<אוהד מימון: נטע, בסעיף 19 כתוב "הטענת ארנק אלקטרוני שלא על ידי הארנק האלקטרוני.
<אוהד מימון: " זה כמעט obvious.
<קריאה: חסרה פה מילה.
הלשכה המשפטית: > היא אמרה שחסרה פה מילה – שלא על ידי בעל הארנק האלקטרוני.
<אוהד מימון: בסדר.
<אוהד מימון: עכשיו מבינים.
<נטע דורפמן: נטע דורפמן, משרד האוצר.
<נטע דורפמן: בסעיף 11 אנחנו נתנו הקלה: "מבקש השירות או מקבל השירות נחזה להיות נותן שירותי מטבע ולא הציג תעודת רישום במרשם נותני שירותי מטבע במשרד האוצר".
<נטע דורפמן: אנחנו במהלך קריאת הצו נתנו הקלה בסעיף 4 לצו, שמאפשרת גם הצגת רישום במרשם נותני שירותי מטבע ולא רק הצגת התעודה עצמה.
<נטע דורפמן: לכן, גם אפשר לומר שמבקש השירות נחזה להיות נותן שירות לא הציג תעודת רישום במרשם נותני שירותי מטבע או הראה את רישומו - - -
<קריאה: ואין רישום תואם.
הלשכה המשפטית: > רק אם אפשר להבהיר את סעיף 7, למה התכוונתם.
<יואב צבר: יואב צבר, משרד האוצר, נותני שירותי מטבע.
<יואב צבר: היקף הפעילות, הכוונה היא שאם אותו לקוח עובר את היקף הפעילות המוערך על-ידו וכתוב אצלו בהכרת הלקוח, צריך לשאול אותו מחדש את השאלות או לדווח עליו כפעולה בלתי רגילה.
אורי מקלב: במידה שהוא עובר את הסכום?
דוד רותם: אז הוא צריך להסביר למה הוא עובר את הסכום.
אורי מקלב: הוא צריך להסביר או שצריך לשאול אותו עוד פעם את כל הפרטים?
הלשכה המשפטית: > צריך לדווח אם יש פעילות שהיא חריגה, מעבר לסכומים הרגילים שהוא מכיר אותו, בהכירו את הלקוח.
אורי מקלב: אותו נותן שירותי מטבע.
הלשכה המשפטית: > כן.
אורי מקלב: הוא צריך לדווח ישירות?
הלשכה המשפטית: > לדווח לרשות לאיסור הלבנת הון על פעילות בלתי רגילה.
<שלומית ווגמן: זה סעיף שקיים גם בצווים האחרים.
<קריאה: איפה הוא קיים?
<שלומית ווגמן: בבנקים למשל.
<קריאה: זה סעיף שקיים בבנקים, זה סעיף חדש בצו הזה.
<קריאה: למה אתם מתכוונים כשאתם אומרים פעולות מאותו מקור או לאותו יעד?
אורי מקלב: התייעצות סיעתית.
דוד רותם: מי רוצה התייעצות סיעתית?
דוד רותם: חמש דקות התייעצות סיעתית.
<אוהד מימון: אפשר לנצל, כבוד היושב-ראש, את החמש דקות כדי שהם יענו על השאלה?
דוד רותם: אם הם רוצים הם יענו על השאלה.
דוד רותם: אם הם לא ירצו, הם לא יענו על השאלה.
<לילך וגנר: יש את זה בדואר.
<לילך וגנר: יש את זה בשאר הצווים, לא רק בבנקים.