GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רני נויבואר: מהצד השני, מחר, בעזרת השם, יהיה רב ראשי אחד ואז הסמכויות יינתנו לו כראש העדה ולא כנשיא בתי הדין הרבניים.
<רני נויבואר: אני מבינה שיש המעוניינים שזה יהיה תפקיד של נשיא בתי הדין הרבניים.
<רני נויבואר: לצורך העניין, אנחנו חושבים שהדבר הנכון הוא להותיר את הגמישות.
שולי מועלם-רפאלי: המעוניינים חושבים שזה טוב לעניין, רני.
שולי מועלם-רפאלי: זה נשמע - - -
<רני נויבואר: אני לא חושבת שאמרתי שנשיא בית הדין הרבני הוא בהכרח לא הרב הרצוי, אני רק חושבת שיש גמישות מסוימת בנושא הזה - - -
אלעזר שטרן: שולי, אני מקבל את עמדת משרד המשפטים, זה מה שדיברנו גם עם הרב אלי.
אלעזר שטרן: אני חושב שכאשר אתה נותן פה סמכות כל-כך גדולה וכשמנסים לשכנע אותי למה בכלל רבנים חותמים פה, אז הרב אלי או מולי אמר לי לפני שבוע: בסוף, זאת כניסה לעדה בהקשרים האלה.
אלעזר שטרן: בהיבטים האלה, אני חושב שנכון שהממשלה תחליט על זה באמת.
אלעזר שטרן: אתה לא יכול לתת בלנקו.
אלעזר שטרן: אני בעד עמדת משרד המשפטים, אבל אני הכי בעד להתקדם.
<שמואל יסלזון: המציאות בשטח הייתה שהיו שני רבנים ראשיים: אחד היה נשיא ואחד היה אחראי על נישואין וגירושין וישבו זה עם זה והעסק עבד.
<שמואל יסלזון: זאת אומרת שמה שאומר הרב פה נסתר מהעובדות בשטח – ככה זה עבד כשהיו שני רבנים ראשיים, על אחת כמה וכמה, כשלא נדע, מי האחד שיהיה.
שולי מועלם-רפאלי: גלעד, רצית להוסיף משהו?
גלעד קריב: שתי הערות: אחת, דווקא מי שחפץ בהגנה על המעמד השיפוטי של בתי הדין הרבניים, לא צריך להפקיד בידי נשיא בתי הדין, שזה חלק מהרשות השופטת, תפקיד מנהלי.
גלעד קריב: החוק פה מגדיר תפקיד מנהלי לרב הראשי, בהנחיית זרוע של הרשות המבצעת, של הממשלה.
גלעד קריב: לכן, מבחינה קונסטיטוציונית כבר נכון יותר שמי שהוא לא נשיא בתי הדין הרבניים – הוא זה שינחה זרוע של הרשות המבצעת.
גלעד קריב: עניין שני, גם הרבה הראשי שהוא לא נשיא בתי הדין הרבניים, על פי רוב הוא זה שמופקד על מועצת הרבנות הראשית, שהיא זו שמתקינה את הכללים לענייני הנישואין.
גלעד קריב: לכן, אפשר דווקא לטעון שמבחינה עניינית, יותר הגיוני שהרב שעוסק בהתקנת כללי רישום נישואין, הוא זה שמנחה את מערך הגיור.
גלעד קריב: לכן עמדת משרד המשפטים היא גם מתחייבת - - -
שולי מועלם-רפאלי: ולכן הגמישות שמיוצגת פה בעמדת משרד המשפטים נכונה.
שולי מועלם-רפאלי: לא הגדרתי בתחילת הדיון שאנחנו נמשיך עד 12:30.
שולי מועלם-רפאלי: מה אני אעשה?
שולי מועלם-רפאלי: זה מה שאמרתי שאני יכולה.
שולי מועלם-רפאלי: אמרו שזה בסדר, מ-11:00 עד 12:30.
אלעזר שטרן: אני יכול להחליף אותך.
אלי בן-דהן: הלאה, ההגדרה הבאה, אלעזר.
הלשכה המשפטית: הגדרה נוספת שלא נמצאת בנוסח שלפני, אבל נמצאת בנוסח המוסכם, היא הגדרה של השר.
הלשכה המשפטית: זה יהיה השר לשירותי דת.
אלי בן-דהן: טוב.
הלשכה המשפטית: הגדרה נוספת שלא נמצאת בנוסח המונח - - -
אלי בן-דהן: חייל, בוא נדבר על הגדרת "חייל".
הלשכה המשפטית: אמרנו כבר חייל קודם, זאת אותה הגדרה.
הלשכה המשפטית: הגדרה נוספת שלא נמצאת בנוסח שמונח לפניכם אבל בנוסח המוסכם היא נמצאת זה "מערך הגיור".
אברהם מיכאלי: מוסכם – מוזר שלא מונח.
אברהם מיכאלי: אנחנו - - -
הלשכה המשפטית: לכן אני מקריא את זה.
הלשכה המשפטית: מה שמונח בפניכם זה - - -
אברהם מיכאלי: יש נוסחים שאנחנו לא יודעים עליהם?
הלשכה המשפטית: אני קיבלתי נוסח מוסכם הבוקר.
הלשכה המשפטית: הוא לא הופץ.
שולי מועלם-רפאלי: ביקשתי שיצלמו אותו לחברי הכנסת.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא עובדים על מוסכמים ולא מוסכמים, עם כל הכבוד.
<שמואל יסלזון: עלה בדיון הקודם גם שמערך הגיור יוטמע עם סמכויות - - -
אברהם מיכאלי: בכנסת אנחנו עובדים לפי סדר מסוים: נוסח שלא מונח – הוא לא מונח, עם כל הכבוד.
אברהם מיכאלי: אל תצטט לי עכשיו, אלעזר, מה הוסכם ומה לא הוסכם.
הלשכה המשפטית: אני לא מצטט – הרב אלי יצטט.
אלי בן-דהן: אני יכול להוסיף סעיף?
אברהם מיכאלי: אתה יכול לבקש.
אלי בן-דהן: אני מבקש.
אברהם מיכאלי: אבל הנוסח הזה כבר מונח לפנינו.
אברהם מיכאלי: איך אתה מביא לנו משהו - - -
אלי בן-דהן: אני אגיד לך משהו, אברהם, בדיון הקודם עלתה השאלה של מערך הגיור - - -
אברהם מיכאלי: כן, אבל למה המחלקה המשפטית לא נסחה את זה לפני הדיון?
אלי בן-דהן: לא יודע.
הלשכה המשפטית: לא קיבלתי את זה.
הלשכה המשפטית: קיבלתי את זה היום בבוקר.
אברהם מיכאלי: חברים, יש איזה חיפזון פה.
שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת מיכאלי, הדבר האחרון שאני רוצה שיהיה פה זה חיפזון.
אברהם מיכאלי: מי שעצר את מסיבת העיתונאים וברח, אצלו החיפזון, אני יודע.
שולי מועלם-רפאלי: אתה מכיר אותי כבר, בטח בחוק הזה שהוא דרמטי ומשמעותי לכל כך הרבה אנשים בעם היהודי.
שולי מועלם-רפאלי: יש לנו עותק לחבר הכנסת מיכאלי, בבקשה?
שולי מועלם-רפאלי: וגם לחבר הכנסת שטרן.
אלעזר שטרן: לי יש.
שולי מועלם-רפאלי: ולחבר הכנסת יוגב.
אברהם מיכאלי: - - - מוטי יוגב, אני מבין, מהבית היהודי, אז הוא לא צריך?
שולי מועלם-רפאלי: לא, להפך – הגעתי גם אליו.
שולי מועלם-רפאלי: סבלנות.
אלי בן-דהן: היא מגנה עליו, אל תדאג.
אלי בן-דהן: אני אומר שלפחות בבית היהודי אין כאלה מריבות.
אלעזר שטרן: אמנם ראש חודש אדר, אבל באמת - - -
שולי מועלם-רפאלי: איזה ראש חודש אדר?
אלעזר שטרן: חודש אדר, התכוונתי.
אלי בן-דהן: עכשיו אמרת דבר לא נכון.
הלשכה המשפטית: גברתי יושבת-הראש תנחה אותי מה - - -
שולי מועלם-רפאלי: כן, ברגע שחבר הכנסת מיכאלי יקבל את העותק של הנוסח שהגיעו אליו בהסכמות, נוכל להתקדם בהקראה משני הנוסחים, נוסיף עוד - - -
אלי בן-דהן: אני רוצה להוסיף את מערך הגיור.
שולי מועלם-רפאלי: או אתה או סגן השר, הרב אלי, תוסיפו את המערכים - - -
אלי בן-דהן: חבר הכנסת מיכאלי, אתה מרשה לי?
אלי בן-דהן: חבר הכנסת מיכאלי, אני מוסיף הגדרה: "מערך הגיור" – מערך גיור ממלכתי לטיפול בנושא גיור בישראל;".
הלשכה המשפטית: למה לא לכתוב את זה כמו שאנחנו כותבים לגבי בית דין לגיור ודיין גיור: "מערך גיור שהוקם לפי פרק זה;"?
<רני נויבואר: אין לנו קושי ובלבד שזה יקבל ביטוי בסעיף.
<רני נויבואר: לנו אין בעיה עם זה.
<רני נויבואר: בסעיף המהותי, כשמקימים את מערך הגיור, אנחנו היינו רוצים להתייחס.
שולי מועלם-רפאלי: אלעזר, אתה יכול להסביר לי, עם קשיי הקליטה שלי, את מה ששאלת?
הלשכה המשפטית: זאת שאלה ניסוחית-טכנית, בגלל שאת כל יתר ההגדרות הפננו להוראות המהותיות שאנחנו קובעים אחרי זה, חשבתי שגם פה, לשם האחידות, שיהיה כתוב: "מערך הגיור" – מערך הגיור שהוקם לפי פרק זה;".
שולי מועלם-רפאלי: אפילו בלי המילה ממלכתי?
הלשכה המשפטית: אם רוצים את ההגדרה הזאת של ממלכתי, בפועל נכתוב את זה במהות.
אלי בן-דהן: אני לא מתנגד.
אלי בן-דהן: אז יהיה כתוב רק גיור לפי - - -
<רני נויבואר: נראה לי שיהיה אפשר לדון בזה כשנקרא את - - -
אלי בן-דהן: שהוקם לפי פרק זה.
אלי בן-דהן: זאת ההגדרה?
<רני נויבואר: כן, שהוקם לפי פרק זה.
שולי מועלם-רפאלי: בבקשה, אלעזר, תמשיך.
הלשכה המשפטית: אני עובר להגדרה של "נתין זר": "מי שאינו אזרח ישראלי או אינו בעל רישיון לישיבת קבע בישראל לפי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב–1952 או אינו זכאי לאשרת עולה או לתעודת עולה לפי חוק השבות, התש"י-1950;".
אלי בן-דהן: בסדר, בסדר.
<רינה נשר: בהגדרה הזאת אפשר לפתור את השאלה ששאלנו קודם, שהזכאי זה לא מי יקבע או איך, לכן חשבנו שנכון להגדיר "מי שנמצא זכאי לפי חוק השבות".
<רינה נשר: זאת אומרת, הוא לא צריך לקבל אשרת עולה, אבל שיהיה ברור שזה לא רק שהוא טוען שהוא זכאי.
אלי בן-דהן: מי שנמצא זכאי.
הלשכה המשפטית: הגדרה של רב עיר.
הלשכה המשפטית: "רב עיר" – כל אחד מאלה: (1) רב עיר, כהגדרתו בסעיף 15(א)(2) לחוק שירותי הדת היהודיים [נוסח משולב], התשל"א–1971; (2) רב יישוב ורב אזורי, כהגדרתם בסעיפים 7(3) ו-(4) לחוק הרבנות הראשית לישראל, התש"ם–1980, בהתאמה;".
הלשכה המשפטית: בנוסח המוסכם יש קצת שינויים.
הלשכה המשפטית: בנוסח המוסכם הכנסתם דברים שהם לא הגדרה – הם יותר תנאי כשירות שמתאים שיהיו במסגרת סעיף הכשירות ולא במסגרת ההגדרה, לדוגמה: בנוסח המוסכם הוספתם שהוא עבר בחינה וכולי.
הלשכה המשפטית: זה בסדר גמור, אבל מבחינת המיקום, זה מתאים להיות בסעיף הכשירות ולא בסעיף ההגדרה.
הלשכה המשפטית: בהגדרה אנחנו מגדירים מונח מסוים שאנחנו משתמשים בו בהמשך ופה זאת הוראה אופרטיבית של מה צריכה להיות הכשירות של אותו רב עיר.
הלשכה המשפטית: זה פשוט יותר מתאים להיות בסעיף כשירות.
אלי בן-דהן: אבל יש תוספת שכתבנו: "המכהן בפועל כרב עיר".
אלי בן-דהן: בסדר?
אלי בן-דהן: כלומר לא בעל כשירות בלבד.
הלשכה המשפטית: אני לא חושב שצריך את זה.
הלשכה המשפטית: אני חושב שזה מה שעולה מההפניה לגדרה.
הלשכה המשפטית: ההגדרה בחוק שירותי הדת היהודיים היא של רב של יישוב שהוא עירייה או מועצה מקומית.
הלשכה המשפטית: לא מדובר על כשירות, לא צריכים לכתוב את המילה "בפועל", זה עולה ממילא מהגדרה של רב עיר לפי סעיף 15(א)(2) לחוק שירותי הדת היהודיים.
<רני נויבואר: מבחינתנו ההערה מקובלת.
שולי מועלם-רפאלי: לפני שאני אתן ליעקבי להגיב.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להגיד שבדיון הקודם כבר העלה עורך הדין יעקבי את העניין הזה שתחת ההגדרה של רב עיר, הוכנס גם רב עיר וגם רב יישוב ואזור.
אלי בן-דהן: לכן עשינו שני סעיפים קטנים (א) ו-(ב).
שולי מועלם-רפאלי: בבקשה, עורך הדין יעקבי.
<שמעון יעקבי: אני חוזר על הערתי שצריך להיצמד להגדרות הנכונות והאמתיות.
<שמעון יעקבי: אפשר להגדיר רב עיר כהגדרתו בסעיף 15(א)(2) לחוק שירותי הדת היהודיים והגדרה נפרדת לרב יישוב ורב אזורי כהגדרתם באופן נפרד.
<שמעון יעקבי: בתוך החוק, כשקובעים מי יכול להתמנות לדיין גיור, ייכתב שזה רב עיר שעמד בתנאים כאלו ואחרים וזה רב יישוב ורב אזורי שעמד בתנאים כאלו ואחרים, אבל לא לעוות את המשמעות של רב עיר.
שולי מועלם-רפאלי: רני, למה באמת אי אפשר ליצור פה שתי הגדרות?
<רני נויבואר: זה עניין של נוחות חקיקתית, אני חושבת.
<רני נויבואר: יענה לי היועץ המשפטי של הוועדה, לדעתי זה עניין של נוחות.
<רני נויבואר: מקובל על המשפטנים שגם בפקודת הדייג נאמר: "דג, לרבות שאינו דג".
<רני נויבואר: אז ממילא אני יכולה לכתוב רב עיר שהוא לצורך החוק הזה יש לו הגדרה ספציפית משלו.
<רני נויבואר: אנחנו לא רואים בעיה.
<שמעון יעקבי: אבל מה הצורך?
<רני נויבואר: אם היו מניחים שאפשר לכתוב משהו אחר אנחנו לא – זה נראה לנו עניין ניסוחי גרידא, ומחמת הנוחות של החקיקה אפשר לכתוב את זה פה ואפשר לכתוב את זה שם.
שולי מועלם-רפאלי: כי אז כל פעם שיהיה כתוב "רב עיר", יצטרכו לכתוב - - -
<רני נויבואר: - - - רב עיר, רב אזורי, רב יישוב - - -
אלעזר שטרן: שולי, זה עלה כבר בפעם הקודמת – בואי נתקדם.
שולי מועלם-רפאלי: דווקא בפעם הקודמת כתבתי לי שאתם צריכים להגיע להסכמות על זה.
אלעזר שטרן: הגענו להסכמה עם משרד המשפטים ועם הרב אלי – לא עם כולם.
<רני נויבואר: אנחנו חושבים שאפשר לכתוב את זה ככה.
<רני נויבואר: אפשר גם לכתוב במקום רב עיר, אולי מילה שנושאת משמעות אחרת, אם זה מטריד.
<שמואל יסלזון: מה מטריד?
<שמעון יעקבי: כן, זה מטריד.
<רני נויבואר: בעיני זה לא מטריד, אבל בסדר.
אלי בן-דהן: אפשר להפריד את זה?
<רני נויבואר: אפשר להפריד את זה, אבל אז המשמעות היא שבכל מקום שזה יאמר, אנחנו נצטרך לכתוב - - -
<שמעון יעקבי: לא, זה יאמר רק במקום אחד.
<שמעון יעקבי: אנחנו מגדירים מי יכול להתמנות כדיין גיור.
<שמעון יעקבי: מרגע שהגדרנו מי יכול להתמנות כדיין גיור, אז מכאן ואילך - - -
<רני נויבואר: אדוני, אם היינו כותבים רב יישוב, אז ברור שיישוב כולל גם עיר וגם אזור.
<רני נויבואר: אז זה לא מטעה?
<רני נויבואר: כי הרי כל יישוב יכול להיות כל מקום שאדם מתיישב בו.
שולי מועלם-רפאלי: יש הבדל בכושר של רב עיר לעומת רב יישוב ורב אזור?
אלי בן-דהן: כן, כן.
אלי בן-דהן: וודאי.
שולי מועלם-רפאלי: אז יש לזה משמעות.
<רני נויבואר: אין לזה משמעות.
<רני נויבואר: כשאת כותבת בחוק מושג מסוים, את יכולה להגדיר אותו לצורך אותו חוק.
<רני נויבואר: לכן, כשאת מגדירה אותו, שורש העניין טמון בהגדרה ולא בכינוי שאת מכנה – לצורך העניין, את יכולה לכנות אותו בכל שם שבעולם.
<רני נויבואר: אם הקושי, אני מבינה, שמשתמע אולי למישהו שרב עיר לא יכול להיות רב אזורי או רב יישוב כי ממילא לפי חוק שירותי הדת הוא לא רב אזורי או רב יישוב, זה נכון לשם – אבל כאן זה משהו אחר.
<רני נויבואר: אין לי קושי לכתוב רב יישוב כי אז הגדרת המכנה המשותף - - -
אלעזר שטרן: אני מציע להיצמד למה שהוסכם עם משרד הדתות ומשרד המשפטים וללכת הלאה.
<רני נויבואר: זה טכני לגמרי.
אלי בן-דהן: אני חושב שזה שהפרדנו את זה לסעיפים (א) ו-(ב) זה כבר נותן את ההגדרה השונה: רואים שרב עיר ורב אזורי ורב יישוב הם לא אותו דבר, אחד זה א' ואחד זה ב', הם שני דברים שונים.
<רני נויבואר: נכון.
אלי בן-דהן: אתה אומר שהמילים "עבר בחינה" לא שייכים לכאן?
הלשכה המשפטית: זה שייך לרמת הכשירות.
<שמעון יעקבי: וממילא תנאי הכשירות שלהם שונים.
<שמעון יעקבי: אז אם ממילא תנאי הכשירות שונים והתנאים שלהם להתמנות כדיין גיור הם שונים, אז בשביל מה להגדיר את שניהם כרב עיר?
<שמעון יעקבי: מה הרבותא?
<שמעון יעקבי: מה מרוויחים?
<שמואל יסלזון: הכשירות שלהם היא אותה כשירות: או רב עיר או כשיר לדיין.
אלי בן-דהן: הכשירות היא אותה כשירות.
<רני נויבואר: בגלל שאחר כך, בכל מקום שכתוב – אני מפנה את אדוני לסעיף 12: "רב עיר יהיה דיין גיור מתוקף תפקידו".
<רני נויבואר: המשמעות היא, אם אני צריכה לכתוב עכשיו: רב עיר, רב אזורי או רב יישוב, זאת כל הנוחות של הדבר הזה.
<רני נויבואר: אפשר לקרוא לזה רב יישוב, אם אתם חושבים שהמכנה המשותף הנמוך יותר הוא דווקא רב יישוב, מאחר שרב יישוב לא - - -
<שמעון יעקבי: עוד לא הסכמנו.
<רני נויבואר: זה פשוט עניין של נוחות:
<רני נויבואר: אם נכתוב רב עיר או הרב הצבאי אז ייאמר: רב העיר, רב האזור, רב היישוב או הרב הצבאי הראשי.
<רני נויבואר: זה עניין טכני לגמרי.
<שמעון יעקבי: ההפניה עדיין לא מוסכמת.
שולי מועלם-רפאלי: בסדר, בסדר.
שולי מועלם-רפאלי: סגן השר, חבר הכנסת שטרן, מתקדמים?
שולי מועלם-רפאלי: ממשיכים?
אלעזר שטרן: זה סיכום של משרד הדתות והמשפטים, זה מקובל עלי.
<רני נויבואר: אפשר לקרוא לו רב עירוני.
אלי בן-דהן: רב עירוני?
<רני נויבואר: או רב מקומי – כל דבר אפשר לקרוא לו.
אלי בן-דהן: אולי באמת רב מקומי.
אלי בן-דהן: אתם רוצים רב מקומי?
מרדכי יוגב: אז אתה יורד במדרג - - -
<רני נויבואר: זה לצורך החוק הזה.
שולי מועלם-רפאלי: לא יורד במדרג בכלל.
שולי מועלם-רפאלי: לפי מה שרני הסבירה, אפשר לקרוא לזה בכל שם ואז תחתיו להכניס את כל הרשימה.
<רני נויבואר: זאת המשמעות שלו לצורך החוק.
<רני נויבואר: עד כדי כך הדבר מגוחך - - -
אלי בן-דהן: רב מקומי, נראה לי - - -
<שמואל יסלזון: או רב מכהן, לצורך ראש ההרכב.
<שמעון יעקבי: רב מקומי זה יותר נכון.
<שמעון יעקבי: אם גם רוצים להיצמד להגדרה - - -
אלי בן-דהן: מה אתם אומרים, רב מקומי?
שולי מועלם-רפאלי: רב מקומי.
אלי בן-דהן: רעיון טוב – אני מסכים: רב מקומי.
שולי מועלם-רפאלי: אלעזר, בבקשה, להמשיך.
הלשכה המשפטית: סעיף 2 – מערך הגיור - - -
אלי בן-דהן: אתה לא קורא את סעיף קטן (ב)?
שולי מועלם-רפאלי: הוא קרא את זה.
הלשכה המשפטית: קראתי.
הלשכה המשפטית: הרב אלי, אני קורא מהנוסח הזה.
<בת-שבע שרמן-שני: אולי יותר נכון להגיד: "הרב האזורי"?
שולי מועלם-רפאלי: לפי ההסבר של רני, "רב מקומי" פה זה מי שבחוק הזה יוכנס תחת הכותרת הזאת – זה לא כל רב מקומי.
אברהם מיכאלי: מה זה נתין זר?
אברהם מיכאלי: אתה מדלג על זה?
אלי בן-דהן: אלעזר, מה עם "המכהן בפועל"?
אלי בן-דהן: אתה מכניס את זה, כן?
הלשכה המשפטית: לא צריך להכניס את זה כי ההגדרה של מיהו רב עיר שם - - -
אלי בן-דהן: זה ברור שהוא מכהן בפועל?
הלשכה המשפטית: ברור שהוא מכהן בפועל, לא רק כשירות.
שולי מועלם-רפאלי: וגם "רב יישוב" ו"רב האזור", ברור שהם מכהנים בפועל?
הלשכה המשפטית: כן, כן.
הלשכה המשפטית: "מערך הגיור הממלכתי 2.
הלשכה המשפטית: (א) השר לשירותי דת יקים במשרד לשירותי דת מערך גיור ממלכתי (להלן – מערך הגיור), שבראשו יעמוד ראש מערך הגיור.
אלי בן-דהן: סליחה.
אלי בן-דהן: ההצעה של משרד המשפטים היא להוסיף גם מה הכשירות לכהן כדיין ומה הכשירות לכהן כרב עיר.
<שמואל יסלזון: סעיפי הכשירות הם סעיפים אחרים.
אלי בן-דהן: סעיפי הכשירות לא שייכים לכאן, אם ככה.
<שמואל יסלזון: אם אתה רוצה, שים את זה בסעיפי הכשירות.
אלי בן-דהן: אז נוריד את זה מכאן.
אלי בן-דהן: סליחה, אלעזר.
הלשכה המשפטית: אני אקרא שוב.
<רינה נשר: זה צריך להיות רק "השר" כי הגדרנו את השר כ"שר לשירותי דת".
הלשכה המשפטית: "(ב) תפקידי מערך הגיור הם: (1) טיפול שוטף בתיקי גיור, ובכלל זה הענקת שירותי מילה, טבילה והכשרה לגיור למתגיירים; (2) מתן כל שירות אחר הנדרש למתגייר לצורך גיורו; (3) הנפקת תעודת אישור לפי סעיף 2(2) לפקודת העדה הדתית (המרה); (4) גביית אגרות;".
הלשכה המשפטית: בפסקה (3) יהיה "הפקודה" כי הגדרנו את הפקודה.
הלשכה המשפטית: בדיון הקודם עלתה השאלה לגבי רישום נישואין.
הלשכה המשפטית: הוסכם שזה יהיה - - -
<שמואל יסלזון: זאת הייתה שאלה כללית.
הלשכה המשפטית: עלתה השאלה אם לכתוב את זה או לא לכתוב את זה.
<שמואל יסלזון: הייתה שאלה כללית לגבי החלטת הממשלה על כל תפקידי מערך הגיור.
<שמואל יסלזון: אנחנו הצענו להיצמד פחות או יותר – יותר נכון, יותר – להחלטת הממשלה שהגדירה את תפקידי מערך הגיור כאחריות לבתי הדין לגיור - - -
שולי מועלם-רפאלי: שנוספו מעבר לארבעה שקיימים כבר.
<שמואל יסלזון: זאת אומרת, לקחת את החלטת הממשלה בעניין אחריות לבתי הדין לגיור, אחריות על תהליך ההכנה והלימוד לקראת גיור, סעיף הסברה, לרבות מתן מידע וטיפול בפניות ציבור, פיקוח וליווי תהליך הגיור בצה"ל, מימון טיפול ומימון מתן שירותי מילה וטבילה, רישום לנישואין של גרים וטיפול בהנפקת תעודה לפי הסעיף של הפקודה שזה פרק ב' - - -
אלי בן-דהן: מה עם האגרות?
אלי בן-דהן: למה לא הכנסת אגרות?
<רני נויבואר: כי אין צורך.
<רני נויבואר: צריך להכניס את זה בהסמכה לשר.
אלי בן-דהן: בסדר, מקובל עלי - - -
<שמואל יסלזון: גם היום אנחנו לא לוקחים אגרות - - -
אלעזר שטרן: מה המשמעות של אחריות?
<שמואל יסלזון: אחריות זאת אחריות.
<שמואל יסלזון: אחריות – כמו שאנחנו מנהלים את בתי הדין המיוחדים לגיור על כל המשתמע מבחינת ההפעלה, הפיקוח, המימון - - -
אלעזר שטרן: זה נמצא בהמשך.
<שמואל יסלזון: אבל אין פה התייחסות לבתי הדין לגיור.
<שמואל יסלזון: בהחלטת הממשלה היה כתוב "בתי הדין לגיור" המילה "אחריות" באה לדבר על האפשרות למימון, לפיקוח, להסדרת כללים - - -
אלי בן-דהן: להקמה – כל מה שנוגע לאחריות בתי הדין.
<שמואל יסלזון: בסופו של דבר, מגייר בית הדין.
אלעזר שטרן: כשהניסוח הוא כזה, אני לא יודע באמת איפה הגבול.
אלעזר שטרן: למה לא לכתוב את מה שאמרת, מר יסלזון?
<שמואל יסלזון: אמרתי: אחריות על בתי הדין לגיור.
<שמואל יסלזון: אנחנו רוצים לדבר על אחריות לבתי הדין - - -
אלעזר שטרן: שאלתי אותך מה המשמעות של אחריות ואתה השבת לי.
אלעזר שטרן: השאלה היא אם אפשר לכתוב את זה?
אלי בן-דהן: לכתוב את כל פירוט הדברים שנוגעים לבתי הדין?
<שמואל יסלזון: מערך הגיור אחראי לבתי הדין לגיור.
<שמואל יסלזון: האחריות כוללת מימון, כוללת פיקוח - -
אלעזר שטרן: אבל המימון והפיקוח כתוב גם פה.
<שמואל יסלזון: - - על התכניות ועל הכול.
אלעזר שטרן: אבל זה כתוב.
אלי בן-דהן: לא, לא.
אלי בן-דהן: מימון רק כשיש שירותי מילה.
אלי בן-דהן: זה לא כתוב.
<שמואל יסלזון: בהתייעצות עם משרד המשפטים – זאת אמירה כוללת שמאפשרת לנו לשלוט כגוף מנהלי ולכוון ולהפעיל את המערכות האלה.
אלי בן-דהן: אלעזר, רשמת את כל הדברים?
גלעד קריב: סוגיית הנישואין של המתגיירים – מה בדיוק כוונת הדברים?
גלעד קריב: האם הדבר אומר שכל מתגייר שהתגייר בבתי הדין המיוחדים שיבקש להירשם לנישואין, צריך לעבור עוד פעם דרך מערך הגיור?
גלעד קריב: האם זה חליפי למה שקורה במוסדות - - -
אלי בן-דהן: קודם כל, זאת לא חובה, אבל היום מתגיירים אנשים שהם כבר נשואים.
אלי בן-דהן: כדי למנוע מהם המתנה ועיכובים, אנחנו מאפשרים להם - - -
גלעד קריב: ברורה לי הכוונה הטובה, סגן השר, השאלה איך - - -
אלי בן-דהן: תן לי להסביר לך - - -
אלעזר שטרן: איך זה לא כולם?
גלעד קריב: בדיוק.
גלעד קריב: השאלה איך אין פה ברגע מסוים פרשנות שאומרת שמכיוון שהסעיף קובע אחריות למערך הגיור על נושא נישואי מתגיירים לכל מאן דהוא בשלב - - -
אלי בן-דהן: אני אענה לך: אם מתגייר רווק והוא לא רוצה להתחתן היום.
אלי בן-דהן: אם הוא רוצה להתחתן בעוד חצי שנה או שנה, אני אחזיר אותו - - -
שולי מועלם-רפאלי: רגע.
שולי מועלם-רפאלי: מישהו אחד יסביר: או רני או אלעזר או אלעזר שטרן.
אלעזר שטרן: אני מוכן שאלעזר או רני.
הלשכה המשפטית: השאלה של גלעד קריב הייתה כזאת: הוא אמר שמהניסוח הזה יכול להשתמע שגרים יכולים להירשם אך ורק - - -
אלי בן-דהן: ממש לא.
הלשכה המשפטית: - - - לפני שאנחנו מגדירים את התפקידים של מערך הגיור כמי שאחראי לרישום הנישואין שלהם, כך עשוי להשתמע.
גלעד קריב: נכון.
הלשכה המשפטית: לכן אמרו שאפשר לפתור את זה על ידי הוספה של רישום לנישואים של גרים המבקשים זאת – זאת אומרת שמעוניינים בכך.
אלי בן-דהן: אין בעיה.
הלשכה המשפטית: אם הם מעוניינים להירשם במקום אחר אצל רב רושם נישואים רגיל - - -
אלי בן-דהן: זאת הבעיה?
הלשכה המשפטית: פשוט הבהרתי את השאלה שלו.
אלי בן-דהן: מקובל עלי, אין שום בעיה.
אלי בן-דהן: בסדר, מקובל עלי.
אברהם מיכאלי: איך זה עבד עד עכשיו לפי החלטת הממשלה הנושא של רישום נישואין?
אברהם מיכאלי: הקשיים שאני מבין ממה ששואלים פה זה שכביכול המערך לא קבע כלום בנושא הזה.
אברהם מיכאלי: הוא קבע עד עכשיו.
<שמואל יסלזון: יש בעיה מובנית בנישואין עצמם כיוון שמי שאין לו תעודת המרה – לא יכול להירשם לנישואין.
<שמואל יסלזון: ומי שלא יכול להירשם לנישואין – אין לו תעודת המרה.
<שמואל יסלזון: ממילא באים אלינו אנשים שהם כבר בעלי קשר מסוים ואנחנו רוצים, על פי החלטת בית הדין, לחתן אותם בסמוך ככל הניתן לטבילתם מבחינה הלכתית.
<שמואל יסלזון: ביקשנו ממועצת הרבנות הראשית, וקיבלנו, יש רשמי נישואין ואנחנו מסדירים את זה כשרות.
<שמואל יסלזון: אבל גם היום אנחנו לא מונעים זאת מאנשים.
<שמואל יסלזון: להיפך, יש אנשים שמחליטים להירשם במקומות אחרים וזה לגיטימי לחלוטין.
אברהם מיכאלי: זה בא להיטיב – לא לגרוע.
<שמואל יסלזון: אנחנו נתנו את ההצעה רק להיטיב ולסייע, מי שלא רוצה לקבל את השירות הזה - - -
אברהם מיכאלי: התשובה שלכם היא שזה בא להיטיב.
אלי בן-דהן: כן, בוודאי.
אלי בן-דהן: נתתי גם דוגמאות: יש שבאים ומתגיירים והם כבר נשואים, כדי למנוע מהם המתנה עושים את הנישואין מיד בסיום הגיור.
גלעד קריב: מערך הגיור הופך להיות עוד אזור רישום - - -
אלי בן-דהן: נכון, זה קיים גם היום.
גלעד קריב: רק צריך לדאוג שזה לא ישנה את חקיקת - - -
שולי מועלם-רפאלי: גם היום זה קיים.
אלי בן-דהן: אני מבקש, זה לא חוק צהר, זה חוק בן-דהן.
אלעזר שטרן: מה זה צהר בכלל?
אלי בן-דהן: תרשום שלפני 10 שנים, כשהייתי מנהל בתי הדין, כבר העליתי את ההצעה הזאת.
הלשכה המשפטית: סעיף 3 – ראש מערך הגיור - - -
אלי בן-דהן: רגע, מה עם נתין זר?
הלשכה המשפטית: אפשר לקרוא את זה פה, אבל אפשר גם – מבחינה מבנית, בנוסח הזה יש סעיף שמדבר על גיור של נתינים זרים שנקרא אותו בהמשך.
אלי בן-דהן: אתה לא רוצה את זה כאן?
הלשכה המשפטית: אני לא יודע.
הלשכה המשפטית: זה נראה לי קצת לערבב מין בשאינו מינו – תפקידי מערך הגיור ואיפה מגיירים – המיקום של זה נראה לי יותר מתאים בהמשך.
אלי בן-דהן: אתה רוצה להוסיף את זה בהמשך?
הלשכה המשפטית: יש לנו בהמשך סעיף נפרד שמדבר על גיור של נתינים זרים.
הלשכה המשפטית: מבחינת הנוסח אני אדבר עליו שם, אבל מבחינת המיקום זה פשוט יותר מתאים שם.
אלי בן-דהן: מה אתה קורא עכשיו?
הלשכה המשפטית: "ראש מערך הגיור 3.
הלשכה המשפטית: (א) כשיר להתמנות ראש מערך הגיור מי שכשיר להתמנות דיין גיור.
הלשכה המשפטית: בדיון הקודם הייתה פה שאלה, לפי איך שאני הבנתי את התוצאות של הדיון פה, הייתה הסכמה שזאת אמורה להיות הכשירות של ראש מערך הגיור.
אלי בן-דהן: הכשירות שלו היא, אמרנו: או כשיר להתמנות כדיין או כשיר להתמנות כרב עיר.
הלשכה המשפטית: זה בנוסח המוסכם שלכם.
הלשכה המשפטית: אני מדבר על הנוסח שאני הנחתי – זה בעצם אותו דבר: הוסכם שהוא יהיה כשיר להתמנות כדיין - - -
<שמעון יעקבי: מי שיכולים להתמנות כדייני גיור הם אנשים שכתובים במקום אחר.
אלי בן-דהן: יכול להיות גם אחד שיש לו הסמכה יורה יורה, או שזה בחוק הבא?
הלשכה המשפטית: זאת הייתה ההסכמה בדיון הקודם: מי שכשיר להתמנות דיין גיור.
<שמעון יעקבי: מי שכשיר להתמנות כדיין גיור – יכול להתמנות ראש מערך הגיור.
<קריאה: או כושר רב עיר.
שולי מועלם-רפאלי: אלו שני דברים שונים – לדיין במערך הגיור יכול להתמנות גם מישהו שיש לו רק חלק מהכושר של רב עיר.
אלי בן-דהן: מי שיש לו תעודת יורה יורה.
<שמעון יעקבי: ועמד בכל הבחינות של הרבנות - - -
<שמואל יסלזון: מדובר על ראש מערך הגיור עכשיו, נכון?
הלשכה המשפטית: - - - אני קורא את מה - - -
<שמואל יסלזון: - - - אנחנו רוצים להוסיף - - -
הלשכה המשפטית: הרעיון הוא שההצעה שלכם מגבילה, מצמצת – היא לא מרחיבה.
הלשכה המשפטית: להגדרה של מי שכשיר להתמנות דיין גיור לפי הנוסח בהמשך יש כמה חלופות, אתם בחרתם רק שתיים מתוך שלוש החלופות.
אלי בן-דהן: בסדר גמור.
אלי בן-דהן: זה מה שקיים היום.
הלשכה המשפטית: זו לא הייתה ההסכמה שלכם בדיון הקודם.
הלשכה המשפטית: בדיון הקודם שהיה פה, ההסכמה בינך לבין חבר הכנסת שטרן הייתה – את זה הציע עורך הדין יעקבי ואתם הסכמתם – כשיר להתמנות ראש מערך הגיור, מי שכשיר להתמנות דיין גיור.
הלשכה המשפטית: זו הייתה ההסכמה, אם אתם רוצים לשנות אותה – זה בסדר.
<שמעון יעקבי: בבסיס ההצעה שלי עמד הרעיון שמי שאינו רב עיר ואינו בעל כשירות לדיינות, הוא יוכל להתמנות דיין גיור אם הוא יעמוד באותן בחינות שקבעה הרבנות הראשית, לא מספיקה סמיכה לרבנות יורה יורה.
<שמעון יעקבי: ממילא בעיני זה היה איזון מתאים.
<שמעון יעקבי: אבל אם לא מקבלים את הדרישה שלי לגבי דיין גיור שאיננו רב עיר ואיננו בעל כשירות לדיינות – אז בוודאי שאני מסכים להגדרה המצמצמת יותר של הרב אלי.
אלי בן-דהן: אני רוצה שהתמונה תהיה ברורה: במצב היום, ראש מערך גיור יכול להיות בשני תנאים: או בעל כשירות לדיינות לפי חוק הדיינים או בעל כשירות לכהן כרב עיר.
<בת-שבע שרמן-שני: כיוון שעיקר התפקיד הוא אדמיניסטרטיבי, אני לא מבינה איך אפשר למנוע גם מנשים שיש להן - - -
<בת-שבע שרמן-שני: אני מדברת במובן שזה לא תפקיד שיפוטי.
<בת-שבע שרמן-שני: אני לא מבינה איך אפשר בהגדרה כזאת לצמצם חצי מהאוכלוסייה.
<בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שצריך לפני הכול לעשות חשיבה.
הלשכה המשפטית: בדיון הקודם הייתה מחלוקת אם התפקיד צריך להיות רק אדמיניסטרטיבי או גם הלכתי.
הלשכה המשפטית: זאת הייתה המחלוקת בדיון הקודם.
<בת-שבע שרמן-שני: - - - נעשית בזה חשיבה וגם שם הוא הואיל לעשות תיקון.
<בת-שבע שרמן-שני: בהחלט במקרה הזה, כיוון שכפי שנאמר קודם, 70% מהמתגיירים הם מתגיירות.
<בת-שבע שרמן-שני: אנחנו מדברים על מערכת כלל גברית.
<בת-שבע שרמן-שני: אני לא רואה מדוע צריך למנוע מנשים, בדרך של הגדרה לקונית בחוק, להגיש מועמדות גם לזה.
<בת-שבע שרמן-שני: אם אנחנו רוצים להגיד שזה מי שעומד במבחנים כאלה ואחרים – אז צריך להגדיר מבחנים כאלה ואחרים שגם נשים וגם גברים יכולים לגשת אליהם.
<שמעון יעקבי: בישיבה הקודמת כבר דובר בעניין הזה - - -
אברהם מיכאלי: - - - מציעה דיינות?
אברהם מיכאלי: מה השאלה?
<בת-שבע שרמן-שני: לא דיינות – היא לא יושבת בתפקיד שיפוטי.
<בת-שבע שרמן-שני: לדיינות נגיע בהמשך.
<שמעון יעקבי: בישיבה הקודמת כבר דובר על כך, אינני יודע - - -
אברהם מיכאלי: אני רואה שההפקרות הזאת נמשכת – כל יום הפקרות חדשה.
אלי בן-דהן: אפשר לגמור – מה קרה לכם?
אלי בן-דהן: אנחנו לא בורחים, אף אחד לא בורח.
אלי בן-דהן: אני רוצה לחזור עוד פעם - - -
אורי מקלב: דברים שאנחנו לא רגילים לראות, מה אני אגיד לך.
אלי בן-דהן: מה קרה?
אורי מקלב: זה או שחבר כנסת לוחץ על יושב-ראש ועדה, תוך כדי ועדה – דברים שלא רואים בוועדות אחרות - - -
אברהם מיכאלי: זו פוליטיקה חדשה - - -
אורי מקלב: יושב-ראש צריך להתנצל – דברים שלא ראינו.
אלעזר שטרן: אפשר לצחוק בקול?
אלי בן-דהן: אנחנו רוצים להתקדם, רבותי.
אלי בן-דהן: לגבי ראש מערך הגיור, אני חוזר - - -
<שמואל יסלזון: הוא מונחה הלכתית.
<שמואל יסלזון: דברנו פה בישיבה הקודמת שמדובר על שני תפקידים.
אלי בן-דהן: רגע, דברנו על הכשירות קודם.