GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ענת ליברמן: אנחנו לקחנו את כל תיקי המזונות שקיימים היום במערכת, בדקנו את מספר ההליכים שננקטו בתיקים, חישבנו ממוצע, ולפיו בנינו את האגרה.
<ענת ליברמן: אני חייבת להגיד שכשבנינו את האגרה הזאת האגרה של העיקולים הייתה נמוכה יותר.
אורי מקלב: הממוצע הוא 12 בקשות?
<ענת ליברמן: הממוצע הוא 40 שקלים - -
אורי מקלב: אם על בקשה אחת זה 5 שקלים - -
<ענת ליברמן: היום עיקול הוא תשעה שקלים.
<ענת ליברמן: אנחנו לקחנו את העיקול של שמונה שקלים וקבענו חמישה עיקולים בשנה בממוצע, כי הרי זה תיק מזונות שאורך החיים שלו הוא מאוד גדול.
<ענת ליברמן: חמישה שקלים בממוצע בשנה - -
אורי מקלב: חמישה או חמש בקשות?
<ענת ליברמן: חמישה עיקולים.
<ענת ליברמן: חמישה עיקולים במדיה כפול שמונה שקלים.
<ענת ליברמן: היום זה כבר תשעה שקלים, אבל כשעשינו את החישוב זה עוד היה שמונה שקלים – זה 40 שקלים.
<ענת ליברמן: האגרה עבור בקשות מידע היא משתנה – שני שקלים, שלושה שקלים, חמישה שקלים.
<ענת ליברמן: זה תלוי בגורם שממנו אתה מבקש את המידע.
<ענת ליברמן: עשינו ממוצע של בקשות המידע לפי פילוח של בקשות המידע שמוגשות בתיקים, ויצא לנו שזה 24 שקלים ועוד 40 שקלים – 64 שקלים.
<ענת ליברמן: יש הבדלים בין תיקים חדשים כי בשנה הראשונה יש יותר בקשות למידע כי אתה פחות יודע - -
אורי מקלב: כמה זמן זה כבר עובד?
אורי מקלב: שנה?
<ענת ליברמן: המסלול נכנס עכשיו לתוקף, מ-1 בפברואר.
<ענת ליברמן: התקנות הן לקראת כניסתו לתוקף של המסלול ב-1 בפברואר 2014.
אורי מקלב: בעוד שנה נבקש לקבל דוח.
אורי מקלב: נראה לי שתקבלו יותר אגרות ממה שקיבלתם עד עכשיו.
<ענת ליברמן: אנחנו אמורים להעביר דוח.
<ענת ליברמן: אבל אני כבר חייבת להגיד שאין לנו שום בעיה.
אורי מקלב: לא יכולים להתווכח על הממוצע.
אורי מקלב: יכול להיות שיש אנשים זכאים שירוויחו גם אם זה יעלה להם פחות, אבל יש לי הרגשה שזה ממוצע גבוה.
<ענת ליברמן: קודם כול אנחנו ממילא צריכים להגיש דוח לכנסת.
<ענת ליברמן: כמו שאמרתי קודם המחיר של העיקולים היום עלה, ואנחנו נשארנו עם המחיר של שמונה שקלים - -
אורי מקלב: ולא תשעה שקלים.
<ענת ליברמן: חשוב לי גם להגיד שמלכתחילה התכוונו לכלול באגרה הזאת גם את העלות של המצאת האזהרה.
<ענת ליברמן: כאשר מדובר בזוכה פרטית הכוונה שלנו היא לעשות את זה לעיתים גם במסירה אישית שיכולה להגיע גם ל-80 שקלים, ורק העלות המקורית בדואר רשום עם אישור מסירה היא 12 שקלים.
<ענת ליברמן: העניין הזה לא הובא בחשבון במסגרת האגרה הזאת.
<ענת ליברמן: כך שבכל מקרה גם אם זאת העלות הכי בסיסית של המצאת אזהרה זאת אגרה הוגנת.
אורי מקלב: עו"ד ויצמן, תסיים את הדברים.
<יוסף ויצמן: בכל מקרה יש לכם אחוז אחד מכל התיק.
<ענת ליברמן: אבל זה משהו שקיים גם בתיקים הרגילים, עורך דין ויצמן, והעניין הזה כמו שאמרתי נבחן.
אורי מקלב: 65 שקלים זאת אגרה מאוד גבוהה.
אורי מקלב: אבל זה לא 65 שקלים.
אורי מקלב: זה חמישה שקלים ועוד שניים ועוד שלושה ועוד ארבעה ועוד שמונה ועוד שמונה.
<יוסף ויצמן: על עיקול מיטלטלין היא צריכה לשלם בנפרד?
אורי מקלב: זאת התשובה שקיבלתי.
אורי מקלב: נכון ש-65 שקלים זה גבוה, אבל זה לא 65 שקלים.
אורי מקלב: זאת אגרה שמקורה הרבה אגרות קטנות שבסופו של דבר עושים לך "חופשי-שנתי" במסלול הזה.
<יוסף ויצמן: לוקחים אחוז שנתי מכל מה שנכנס לתיק.
<יוסף ויצמן: מן הראוי היה לבטל את זה.
אורי מקלב: אני רוצה שנבהיר את הדברים.
אורי מקלב: בין אם נבטל את 65 השקלים ונגיד שצריך תשלום נפרד על כל דבר האחוז הזה יישאר.
אורי מקלב: אנחנו רושמים לפנינו שבודקים את כל הנושא של האחוז במסלול המהיר או באופן כללי.
<ענת ליברמן: באופן כללי אנחנו בוחנים את האגרה של האחוז.
<ענת ליברמן: אני רוצה להגיד דבר נוסף שהמסלול המקוצר שפועל כבר ארבע שנים בהוצאה לפועל – גם מודל האגרה שנקבע שם הוא מודל דומה.
<ענת ליברמן: כלומר זאת אגרה שנגבית בדרך-כלל עבור הגשת בקשה לביצוע פסק דין או תביעה על סכום קצוב, שטר וכו' – כל מה שיכול להיות מוגש במסלול המקוצר – בתוספת 60 שקלים עבור הליכים.
<ענת ליברמן: פה אני מזכירה שבמסלול מזונות מדובר לא רק ב-8 חודשים של נקיטת הליכים כמו במסלול המקוצר, אלא בחיי תיק ארוכים הרבה יותר.
<ענת ליברמן: לכן לדעתי, האגרה הזאת מוצדקת לחלוטין.
<ענת ליברמן: מטבע הדברים אגרה היא לא מחיר.
<ענת ליברמן: יהיו מקרים שבהם יינקטו ארבעה עיקולים ולא חמישה, אבל גם יהיו מקרים שבהם יינקטו עשרה עיקולים ולא חמישה.
<ענת ליברמן: ככה זה כשמדובר באגרה.
<ענת ליברמן: לא תמיד יש הלימה מוחלטת בין מספר ההליכים שננקטו לבין האגרה.
אורי מקלב: על תיקים ארוכים צריכה להיות סיבה להוריד את האגרה.
אורי מקלב: למה להעלות?
<ענת ליברמן: לפי הכללים שאנחנו קבענו, כל שנה מחדשים את העיקולים, מבקשים שוב ושוב בקשות למידע.
<אריה כהן: אנחנו בדקנו כמה אגרה בתיקי מזונות, גם עם הוצאה של 220 שקלים ביום.
<אריה כהן: מה שאנחנו מציעים פה זה אפילו שליש ממה שהיום הייתה מוציאה אישה בתיקים הרגילים.
אורי מקלב: נראה לי שעורך דין ויצמן היה אומר לך, כמי שדואג ללקוחות, אם זה היה 65 שקלים שזה מעל הממוצע, וזה במקרים נדירים, רק המקרים הקשים.
אורי מקלב: לא שאלתי את עורך דין ויצמן האם זה מעל הממוצע.
<אריה כהן: הוא יודע כמה הוא מוצא בתיקים שלו.
<יוסף ויצמן: זה נמוך מאוד.
<יוסף ויצמן: זה דיל שהייתי לוקח לכל התיקים שלי, אין ספק.
<יוסף ויצמן: רק שיבטלו את האחוז.
<יוסף ויצמן: לבד מהאחוז זה הדיל הכי טוב שיש.
<ענת ליברמן: האחוז לא קשור, ואנחנו דנים פה.
אורי מקלב: בבקשה, עורך דין סיבק.
<יחזקאל סיבק: היות שאני פניתי לרשות האכיפה בנושא של האחוז אני חושב שההערה של עורך דין ויצמן היא נכונה.
<יחזקאל סיבק: נאמר פה שהתיק הזה הוא כמו כל תיק, וההגדלה מתבצעת בהתאם, אבל זה לא לגמרי מדויק.
<יחזקאל סיבק: תיק הוצאה לפועל נשאר פתוח גם כשאין פיגור.
<יחזקאל סיבק: תיק הוצאה לפועל נמשך גם אם החייב משלם תשלומים כסדרם.
<יחזקאל סיבק: אדם שמשלם בצורה מסודרת, ויותר מזה – הוא משלם במתכונת שהמחוקק רוצה כדי שקל יהיה לעקוב אחר התשלומים ברוח תיקון 40, האדם הזה גם משלם את האחוז, שזה בעצם אחוז על מסלקה, זה לא שום דבר.
<יחזקאל סיבק: אף אחד לא ביצע שום דבר כדי שהוא ישלם – הוא בא ושילם מרצונו - -
אורי מקלב: אבל הוא משלם במסלול של הוצאה לפועל.
<יחזקאל סיבק: לא.
אורי מקלב: אם הוא היה משלם באופן תקין וסדיר - -
<יחזקאל סיבק: תיקון 40 יראה איזו מערכת מסובכת של דיווחים ועדכונים צריך כדי לוודא שהתיק יהיה מעודכן כמו שצריך.
<יחזקאל סיבק: האינטרס של המערכת הוא שכל המערכת יתבצעו בתיק ההוצאה לפועל בתור מסלקה.
<יחזקאל סיבק: על המסלקה, שזה שירות מסלקה נטו, ישולם תשלום כאילו זה תיק גבייה.
<יחזקאל סיבק: אבל זה לא תיק גבייה.
אורי מקלב: אדם שמשלם מזונות לא באמצעות ההוצאה לפועל, אלא באופן סדיר, צריך לעשות את זה במסלול של ההוצאה לפועל?
<יחזקאל סיבק: גם אם אין שקל חוב כרגע התיק יישאר פתוח 10 שנים.
<יחזקאל סיבק: כל שנה כזאת ישולמו 64 שקלים גם אם שלחו מידע פעם בשנה.
אורי מקלב: יש אפשרות לשלם מזונות שלא באמצעות ההוצאה לפועל, נכון?
אורי מקלב: אדם שאף פעם לא היה לו הוצאה לפועל – הוא התחייב למזונות.
אורי מקלב: יש לו מסלול שהוא משלם את המזונות בדרך כלשהי, בהכנסת הכסף לחשבון הבנק של הזכאי או בצורה אחרת.
אורי מקלב: הוא לא עובר בהוצאה לפועל, הוא לא משלם את האחוז.
אורי מקלב: זה רק מי שהתחיל - -
<יחזקאל סיבק: זה לא מדויק.
אורי מקלב: אבל אם אחד שהתחיל מבקש לסגור את התיק כי הוא שילם - -
<יחזקאל סיבק: לא, אין סגירה של התיק.
<יחזקאל סיבק: התיק נשאר צף כי הוא נשאר פתוח בחיי המזונות.
<יחזקאל סיבק: התיק משמש כתיק מסלקה, לא גבייה.
אורי מקלב: אדם לא שילם שנה אחת מזונות – הייתה לו הוצאה לפועל, והוא שילם את כל החוב שלו, ועכשיו הוא רוצה להיות אזרח מן השורה ולשלם באופן סדיר.
אורי מקלב: למה הוא צריך לשלם את זה דרך ההוצאה לפועל?
<ענת ליברמן: כי גרושתו פתחה את התיק.
אורי מקלב: הוא מבקש לסגור את התיק.
<ענת ליברמן: זה לא הוא סוגר את התיק, זאת הזוכה צריכה לסגור את התיק.
אורי מקלב: בסדר, אבל הוא מבקש לסגור כדי שהוא לא יצטרך לשלם דרך ההוצאה לפועל.
<ענת ליברמן: אדוני, אני רוצה להעיר משהו לגבי ההערות שהעיר עורך דין סיבק.
<ענת ליברמן: אגרה של 1% לא קשורה למסלול מזונות.
<ענת ליברמן: אנחנו עכשיו מדברים על האגרה במסלול מזונות.
<ענת ליברמן: האגרה של 1% קיימת בתיקי מזונות כבר שנים, והעניין הזה נבחן על-ידינו בלי קשר.
<ענת ליברמן: אני אומרת את זה לפרוטוקול.
<ענת ליברמן: אנחנו חושבים מה לעשות עם זה.
אורי מקלב: הוא העצים את הבעיה הזאת.
אורי מקלב: הוא אמר שלא רק שאתם לוקחים אגרה במקרה של גבייה.
אורי מקלב: בסך הכול אין יותר הוצאה לפועל.
<ענת ליברמן: אז שתסגור את התיק.
אורי מקלב: אז אני הבנתי מסיבק שאי אפשר לסגור את התיק, ואני שואל – למה?
<ענת ליברמן: ודאי שיש אפשרות לסגור את התיק, זאת בחירה של הזוכה.
<יוסף ויצמן: החייב לא יכול לגרום לכך שהתיק ייסגר.
<יוסף ויצמן: הזוכה יכולה לסגור את זה.
אורי מקלב: ודאי הזוכה.
<יחזקאל סיבק: הנטייה שלה לסגור היא אפסית.
<ענת ליברמן: אני לא יכולה להכריח את הזוכה.
<יוסף ויצמן: הרשמים מאשרים חצי שנה לפחות שהתיק יישאר פתוח.
<ענת ליברמן: אנחנו נחשוב על פתרון, אנחנו תמיד פתוחים לקבל רעיונות.
<יוסף ויצמן: אולי אם אין פעילות בתיק שלא תיגבה אגרה?
<ענת ליברמן: זה הסדר של שנים.
אורי מקלב: הרי מי שמקבל אחוז זאת הזוכה.
<יחזקאל סיבק: ממש לא.
אלעזר שטרן: המדינה מקבלת את זה, אבל זה מהסכום שהוא משלם.
<יחזקאל סיבק: זאת תוספת למשלם התשלום.
<יחזקאל סיבק: זה כמו מחיר שורה בשיעור של אחוז.
אורי מקלב: עורך דין שטרן אומר לי בשיחה שלזוכה אין שום סיבה לשלם אגרה כל שנה, ואם אדם משלם באופן סדיר היא תסגור את התיק.
אורי מקלב: אבל אני מבין עכשיו שזה לא ככה מכיוון שאם זה לא על חשבונה, אלא על חשבון החייב אז בסדר, היא תשאיר את התיק.
אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון שלא כל מי שמנהל יודע בדיוק אם כדאי או לא כדאי לשלם.
אורי מקלב: הוא חושב שאין לו ברירה עם 65 השקלים האלה.
אורי מקלב: זה כבר תהליך מסוים.
אורי מקלב: אם אנחנו מפתחים מנגנון – מכיוון שזה לא בידי החייב – אנחנו מכריחים אותו אחרי שתקופה מסוימת הוא מעד לשלם את האחוז הזה, הגם שלא מתנהל שום הליך אמיתי של ההוצאה לפועל.
<ענת ליברמן: כמו שאמרתי אנחנו נבחן את זה.
<ענת ליברמן: אני רק מזכירה שגם בתיקים רגילים שבהם הבנק הוא הזוכה האגרה מגולגלת לחייב, גם לפי גובה החוב כי זה אחוזים מגובה החוב.
<ענת ליברמן: כך בנוי מנגנון האגרות בהוצאה לפועל.
<ענת ליברמן: לכן גם שם זה בסופו של דבר זה על החייב.
<יחזקאל סיבק: החייב הוא לא חייב.
<יחזקאל סיבק: זה ההבדל.
<יוסף ויצמן: הוא משלם ישירות לה, ועדיין האגרה נשארת בתיק הזה.
אורי מקלב: אני חושב שהנושא של 1% צף לנו כאן בצורה שיש כאן בעייתיות.
אורי מקלב: אי אפשר להתעלם מהבעייתיות הזאת.
<ענת ליברמן: אנחנו נבחן את זה.
אורי מקלב: השאלה היא כמה זמן.
אורי מקלב: אני חושב שהנושא הובהר, ויש פה בעייתיות.
אורי מקלב: העליתם נושא מאוד חשוב - -
<מאירה בסוק: גם להכניס את זה שאם אתם לא עושים שום הליך בתיק, למה לשלם את האגרה?
<ענת ליברמן: אבל גברתי, האגרה הזאת נגבית מכל תשלום.
<ענת ליברמן: בפועל גם כשהם מבצעים את התשלום ומשלמים כסדרם בדרך כלל הוא לא מבוצע דרך הלשכה, ואין לנו שום דרך לדעת, אז גם לא נגבית אגרה.
<ענת ליברמן: בואו נודה בעובדה הזאת.
אורי מקלב: ברגע שיש תיק פתוח אני מבין שהחייב מעדיף לעשות את התשלומים דרך המסלול.
אורי מקלב: הוא לא רוצה שיביאו אחר כך ראיות שהוא שילם או לא שילם.
אורי מקלב: יש משהו פתוח, הוא לא רוצה להתעסק עם זה.
אורי מקלב: יש טענות "פרעתי".
אורי מקלב: אני כבר הייתי כאן, שמעתי את כל הטענות האלה.
אורי מקלב: ככה יש לו מסלול מסודר, והוא לא רוצה להגיע לזה.
אורי מקלב: כשזה מסלול אחר זה מסלול אחר.
אורי מקלב: כמה זמן אתם חושבים שאתם יכולים לתת תשובה בעניין הזה?
אורי מקלב: אנחנו רוצים לייעל את כל המערכת, אם כבר בהזדמנות הזאת.
אורי מקלב: שלושה חודשים?
<ענת ליברמן: חצי שנה.
אורי מקלב: אנחנו רושמים לעצמנו להמשיך לבקש מידע בעניין הזה.
אורי מקלב: עו"ד שטרן יעקוב אחרי זה.
<יוסף ויצמן: אם אין פעילות בתיק אז שלא תהיה אגרה של 64 שקלים.
<יוסף ויצמן: יש תיקים שנמצאים בסטנד-ביי למקרה של בעיה.
<יוסף ויצמן: אז למה לגבות את האגרה?
<יוסף ויצמן: אתם לא עושים את העיקולים.
<יוסף ויצמן: היא צריכה להצהיר שהתיק יישאר פתוח – אין פעילות ואין אגרה.
<יוסף ויצמן: חבל שהחייב סתם ישלם.
<שירן ברזילי גלוטר: יש לנו חצי שנה לחשוב על זה.
<אריה כהן: אין מציאות כזאת שלא תהיה פעילות.
<יוסף ויצמן: למה אין מציאות כזאת?
<יוסף ויצמן: הוא משלם לה ישירות, והיא רוצה שיהיה תיק בשביל הביטחון האישי שלה.
<יוסף ויצמן: זה לא קורה?
<יוסף ויצמן: זה קורה יום-יום.
<ענת ליברמן: אז בשביל הביטחון העצמי שלה שתשלם 64 שקלים.
<יוסף ויצמן: אבל החייב משלם את זה, לא היא משלמת את זה.
<יוסף ויצמן: זה האבסורד.
<יוסף ויצמן: היא כופה עליו לשלם את זה.
<ענת ליברמן: כמו שאמרתי, 64 שקלים זה מחיר ממוצע.
<ענת ליברמן: יהיו מקרים שבהם - - - יהיה הרבה יותר.
אורי מקלב: עורך דין ויצמן, אתה מדבר על 64 שקלים או על 34 שקלים?
אורי מקלב: אני לא מבין את הסוגיה.
<יוסף ויצמן: האגרה השנתית.
אורי מקלב: זה 64 שקלים, לא 34.
<יוסף ויצמן: אם התיק בסטנד-ביי בלי פעילות.
<יוסף ויצמן: סתם בשביל ההרגשה שהוא נשאר.
אורי מקלב: אני אסכם את הדיון.
אורי מקלב: חבל, רבותי, אנחנו חייבים להתקדם.
אורי מקלב: אנחנו חייבים לאשר את התקנות.
אורי מקלב: השעון רץ.
<ענת ליברמן: לפעמים העובדה שהתיק נשאר פתוח בהוצאה לפועל גם אם לא נעשה בו דבר זה מה שגורם לחייב לשלם את התשלומים כסדרם.
<ענת ליברמן: 64 שקלים שנתיים זה הביטחון של הזוכה.
אורי מקלב: אבל באיזשהו מקום - - -
<ענת ליברמן: היא משלמת את 64 השקלים האלה.
<יחזקאל סיבק: אבל הם מוטלים על החייב דרך התיק.
<ענת ליברמן: גם בבית המשפט - - -
אורי מקלב: אני יכול לקבל את תשומת הלב שלכם?
אורי מקלב: אני רואה שהדיון מתנהל ביניכם והיושב-ראש בכלל מיותר כאן.
אורי מקלב: אני יכול להגיד ליושב-ראש הקבוע שהוא לא צריך לבקש ממני למלא את מקומו.
אורי מקלב: אנחנו חייבים להתקדם גם בנושא הזה.
אורי מקלב: מעבר לעניין ה-1% במזונות יש גם נושא של התיק הפתוח בזמן שזה עונש על החייב כי שנה אחת הוא לא היה בסדר, ועכשיו במשך 17 שנה הוא צריך להתנהל עם תיק פתוח של ההוצאה לפועל.
אורי מקלב: צריך לחשוב על מנגנון, עם כל הכבוד לזוכה ועם כל הכבוד לכולם.
אורי מקלב: יש זמן שאם התיק הזה מתנהל ללא פעילות צריך לאפשר - -
<ענת ליברמן: אולי אם אין פעילות גם עורכי הדין יוותרו על שכר הטרחה שלכם.
<ענת ליברמן: הם מקבלים שכר טרחה א' ושכר טרחה ב'.
<יוסף ויצמן: אין תיקי פעילות.
<ענת ליברמן: אז גם לנו אין תיקי פעילות.
אורי מקלב: במסגרת הזאת שאתם שולחים לחייב תמליצו - -
<יוסף ויצמן: שהזוכה תצהיר שאין פעילות.
<ענת ליברמן: לא יהיה שכר טרחה, לא תהיה אגרה.
אורי מקלב: - - תרוויחו גם בזה - - - כבר דיברנו שאנחנו יכולים להגיד לו.
אורי מקלב: תנסו לפתות אותם.
אורי מקלב: בזה נגמרו ההערות בסעיף הזה.
אורי מקלב: אנחנו עוברים לסעיף הבא.
<ענת ליברמן: אנחנו עוברים לתוספת?
אלעזר שטרן: נעבור פרט-פרט, ולגבי - - - תעירו שזאת לא הוראת שעה.
<ענת הר אבן: אנחנו חוזרים לתוספת.
<ענת הר אבן: בגדול יש הרבה מאוד פרטים בתוספת שהם פרטים ארכאיים, ומה שניסינו לעשות פה זה סדר וניקיון בתוספת כדי שהדברים יובהרו ויבוצעו כמו שהם אמורים להתבצע.
<ענת הר אבן: אנחנו מציעים לתקן את פרט א' לתוספת כך שבסופו יבוא "או בקשה לביצוע עיקול שמקורו בהחלטה אחרת של בית משפט".
<ענת הר אבן: למעשה, בהמשך אנחנו מבקשים למחוק את פרט 10 שמדבר על בקשה להטלת עיקול על נכסי חייב.
<ענת הר אבן: כרגע כתוב "פטור" כשהדברים מוסדרים במקומות שונים בתקנות האלה – בתקנה 4(א) שמסדירה את העיקול אצל צד שלישי ואם בפרטים אחרים בתוספת שמסדירים את הנושא של עיקול בחצרים.
<ענת הר אבן: לכן הפרט הזה מיותר.
<ענת הר אבן: הדבר היחיד שצריך בו הסדרה הם החלטות אחרות שמורות על עיקול שבאות מבתי המשפט, וזה אנחנו מסבירים בתיקון פרט א'.
אלעזר שטרן: רק להבהיר לפרוטוקול שמדובר על הטלות תיקון שלא במסגרת תיק קיים שזוכה מבקש להטיל עיקול, אלא בהטלות עיקול שהם כמו פתיחת תיק עצמאי.
אלעזר שטרן: הולכים עם החלטה אחרת של בית משפט על הטלת עיקול, ואת זה כשלעצמו פותחים כתיק עצמאי.
<יחזקאל סיבק: היושב-ראש, אפשר לשאול שאלה?
<יחזקאל סיבק: אני מבין את העניין שכשמקבלים את העיקול הזמני מבית המשפט צריך לגשת להוצאה לפועל לקבל - -
<ענת הר אבן: לא חייבים.
<יחזקאל סיבק: מפנים אותך.
<יחזקאל סיבק: גם כשאתה מבצע בתור לקוח זוכה שולחים אותך ללשכת ההוצאה לפועל כדי לקבל טופס לדוח עיקול.
<יחזקאל סיבק: זאת פתיחה של תיק.
<יחזקאל סיבק: מה קורה אם אני לוקח את הדוח הזה והולך לבצע את זה בעצמי?
<יחזקאל סיבק: בראיה שלך, אני אמור לשלם או לא?
<ענת הר אבן: פתחת תיק – שילמת עבורו.
<יחזקאל סיבק: השתמשתי בטופס, אבל אין לי דרך אחרת.
<ענת הר אבן: יש דרך אחרת.
<ענת הר אבן: יש בתי משפט שלא מפנים ללשכות.
<יחזקאל סיבק: אבל יש הרבה בתי משפט ששולחים אותך עם העיקול הזמני להוצאה לפועל כדי להפיק את הדוח.
<יחזקאל סיבק: אחרת אין לך דוח.
<ענת הר אבן: אתה יכול לעשות טופס וורד.
<ענת הר אבן: אין צורך בשימוש בטופס שלי, אין לי חכמה יתרה.
<יחזקאל סיבק: יש.
<ענת הר אבן: אין.
<יחזקאל סיבק: אני אומר לך שמפנים.
<יחזקאל סיבק: אולי כדאי לבדוק את זה מול הנהלת בתי המשפט.
<ענת הר אבן: אני מסבירה שיש בתי משפט שלא מפנים ללשכות ההוצאה לפועל, אלא מאפשרים לך כעורך דין להגיש דוח מסודר על טופס שלך שדומה או לא דומה לטופס של ההוצאה לפועל.
<יחזקאל סיבק: אין לעורכי דין טופס דוח עיקול.
<ענת הר אבן: אתה יכול לעשות וורד שדומה לדוח העיקול.
<ענת הר אבן: אתה צריך לפרט מה עיקלת, מה רשמת ומה לא רשמת.
<ענת הר אבן: יש בתי משפט שלא מפנים.
<ענת הר אבן: עורכי הדין שמבקשים לעשות את עיקול המיטלטלין דרך פתיחת תיק בהוצאה לפועל יצטרכו לשלם אגרה, ועורכי דין שיבקשו לעשות את עיקול המיטלטלין לא דרך ההוצאה לפועל לא יצטרכו לשלם אגרה.
<יחזקאל סיבק: זה לא מתבצע כך בפועל.
<יחזקאל סיבק: השאלה היא האם מה שאת אומרת כרגע שכל עורך דין שמבקש עיקול מיטלטלין זמני בבית המשפט לא יחויב לגשת ללשכת ההוצאה לפועל להפיק דוח?
<יחזקאל סיבק: אם זה מתואם עם הנהלת בתי המשפט אז זה בסדר, אז אני מבין את הרציונל שלך שאם העדפתי לגשת להוצאה לפועל אני משלם משהו.
<יחזקאל סיבק: אבל השאלה היא האם זה הכלל מבחינת בתי המשפט.
<ענת הר אבן: - - - מתואם עם מערכת בתי המשפט.
<ענת הר אבן: פרט 8 לתוספת עוסק היום באגרה לבקשת מתן צו מאסר לפי סעיף 70 לחוק.
<ענת הר אבן: האגרה בעד פקודת מאסר מוסדרת בתקנות אגרה מיוחדת שקובעות שיעורים גם לפקודת מאסר וגם לצו הבאה, ולכן עצם העובדה שכתוב כאן פטור היא לא נכונה.
<ענת הר אבן: לכן אנחנו מבקשים למחוק את הפרט הזה.
<ענת הר אבן: אני רק אגיד לפרוטוקול שהיום מאסר בתיקים רגילים לא קיים, יש רק מאסר בתיקי מזונות, והוראת השעה עומדת לפוג ב-16 במאי.
<ענת הר אבן: אנחנו נבוא בדברים עם הוועדה.
<יחזקאל סיבק: למה לא לעבוד הפוך?
<יחזקאל סיבק: להעביר את פרט 8 מהתקנות של אגרה מיוחדת ולרכז את כל נושא האגרות.
<יחזקאל סיבק: נכון שמקור הסמכות של השר הוא קצת שונה, אבל זה הרבה יותר נוח לאזרח שכל האגרות שלו מרוכזות או כל ההוראות לעניין מסוים מרוכזות במקום מסוים.
<יחזקאל סיבק: אז ההיגיון אומר הפוך: לקחת את תקנות אגרה מיוחדת ולשתול אותן לתוך תקנות האגרות הרגילות.
<יחזקאל סיבק: אז יש לך דבר חקיקה אחד, אמנם חקיקת משנה, שבו מרוכז לך כל נושא האגרות.
<יחזקאל סיבק: לכם יהיה קל יותר להתייחס לזה, ולאזרח יהיה יותר קל להתייחס לזה.
<ענת הר אבן: יכול להיות שאתה צודק, אבל יכול להיות שבמסגרת תקנות אגרה מיוחדת ייקבעו מנגנונים שונים ביחס להחזרי אגרה או דברים אחרים, ולכן זה לא נכון להכניס אותם.
<ענת הר אבן: זאת אגרה מיוחדת ייעודית למשטרה.
<יחזקאל סיבק: אבל בשביל זה יש לך סעיפים של התקנות מעבר לתוספת.
<יחזקאל סיבק: את זה את יכולה לקבוע בתוך סעיף בתוספת.
<ענת הר אבן: אתה מדבר על צורה, פחות על מהות.
<יחזקאל סיבק: למשתמש צריך שיהיה קל.
<ענת הר אבן: הערתך נרשמה.
<ענת הר אבן: יכול להיות שבתיקון אחר, אבל אי אפשר לעשות את זה כרגע.
<ענת הר אבן: תודה.
<ענת הר אבן: פרט משנה 10 נמחק.
<ענת הר אבן: אנחנו מסדירים אותו במסגרת ההסדרה של פרט 1.
<ענת ליברמן: פרט משנה 11 מדבר על העתק מכל מסמך שנעשה על-ידי לשכת ההוצאה לפועל.
<ענת ליברמן: מדובר בהעתקה או בצילום של מסמכים מתוך תיק.
<ענת ליברמן: נכון להיום קבועה שם אגרה של 3 שקלים לכל עמוד.
<ענת ליברמן: הוגשה נגד רשות האכיפה והגבייה תביעה שטענה שהאגרה הזאת אינה סבירה.
<ענת ליברמן: בסופו של דבר הושגה פשרה שגם קיבלה תוקף של פסק דין של בית המשפט, שלפיה במהלך שנתיים לא תיגבה אגרה עבור העתקת צילומים, אלא מהצילום ה-30 ואילך ואגרה שתהיה סבירה.
<ענת ליברמן: בתום שנתיים ניתן לחזור לגבות אגרה החל מהצילום הראשון, אבל צריך לקבוע אגרה סבירה.
<ענת ליברמן: השנתיים האלה התחילו כבר במאי 2013.
<ענת ליברמן: מאחר שהתקנות לא תוקנו בעצם לא גבינו אגרה בכלל, גם לא עבור הצילום ה-30 ואילך.
<ענת ליברמן: עכשיו אנחנו מבקשים לתקן את זה כך שעד מאי 2015 לא תיגבה אגרה - -
אורי מקלב: מתי ייגמרו השנתיים?
<ענת ליברמן: השנתיים ייגמרו במאי 2015, כלומר בעוד שנה וקצת.
אורי מקלב: אתם מכינים את עצמכם ל-2015.
<ענת ליברמן: אנחנו מבקשים עכשיו לתקן את התוספת באופן שעד מאי 2015 אנחנו נוכל לגבות 30 אגורות מהצילום ה-30 ואילך, ולאחר מאי 2015 כשתיגמר הוראת השעה הזאת נוכל לגבות 30 אגורות החל מהצילום הראשון.
אורי מקלב: מה אתם גובים היום?
<ענת ליברמן: היום לא גובים בכלל.
אורי מקלב: עד ה-30.
אורי מקלב: אבל אחרי ה-30?
<ענת ליברמן: לא גובים בכלל בגלל שלא תיקנו את התקנות.
אורי מקלב: מכיוון ש-3 שקלים זה הרבה אז אתם לא גובים.
<ענת ליברמן: בדיוק.
<ענת ליברמן: אז אנחנו גם לא גובים מעל 30 צילומים.
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לכם שהרגשתי מאוד לא נוח מהפסיקה של בית המשפט.
אורי מקלב: אמרתי בעצם, איפה אנחנו היינו?
אורי מקלב: אלה דברים שעברו דרך פה, ובית משפט פסק לא רק נגדכם.
אורי מקלב: בית המשפט פסק הוצאות וחצי מיליון שקל.
אורי מקלב: אנחנו יצאנו לא טוב עם הפסיקה הזאת.
אורי מקלב: אני בחנתי לא אתכם.
אורי מקלב: הרגשתי לא נוח בשבילכם, אבל הרגשתי במיוחד לא נוח עבורנו.
אורי מקלב: דברים שהגיעו לפה – איפה אנחנו היינו כשאמרו 3 שקלים?
אורי מקלב: אני לא הסתכלתי בפרוטוקולים.
אורי מקלב: אני מניח שיכול להיות שהיה מישהו שאמר שזה מאוד גבוה, ואנחנו נרדמנו בשמירה.
אורי מקלב: עכשיו נהיה יותר ערניים.
אורי מקלב: זה יעורר אותנו גם בדברים אחרים וגם לגבי 30 אגורות.
אורי מקלב: אני באמת רוצה לראות שגם ב-30 האגורות האלה אנחנו באמת עושים נכון; גם אם זה משקף את ההוצאה וגם האם נכון לעשות את זה.
אורי מקלב: אני קיבלתי מכתב מעורך דין גוטמן.
אורי מקלב: אני מבקש ממך שתציג את ההשגות שלך בעניין.
<יהודה גוטמן: לגבי הנושא של 30 אגורות זה אמור להיגבות רק משנת 2015 מהעמוד הראשון.
<יהודה גוטמן: כיום רוב האנשים שרוצים את המידע הם חייבים שמבקשים מידע אודות עצמם, כלומר החלטות שנוגעות לעצמם.
<יהודה גוטמן: לא ניתן לקבל סתם מידע מההוצאה לפועל.
<יהודה גוטמן: היום תשלום האגרה שאמור להיות לפני פסק הדין הוא מסובך מאוד.
אורי מקלב: מה יקרה אחרי הבקשה שלהם?
אורי מקלב: מה הממוצע של הדפים שזכאי מקבל בתיק רגיל?
<יהודה גוטמן: מדובר בעמודים בודדים, ולפעמים מדובר בעמוד אחד.
<יהודה גוטמן: מדובר בהחלטות של וש"מ - -
<ענת ליברמן: חשוב להגיד שהוא קיבל אותן.
<ענת ליברמן: למען הסר ספק, הוא קיבל את זה.
אורי מקלב: אבל אם זה היה אצלו הוא לא היה מגיע.
<ענת ליברמן: אדוני, אולי הוא איבד את זה, אולי הכלב אכל לו את זה.
<ענת ליברמן: אבל הוא קיבל את זה.
אורי מקלב: הוא קיבל את זה או לא קיבל את זה, אבל הוא מגיע עכשיו.
אורי מקלב: הוא לא בא בשביל טיול שנתי, אלא לבית משפט כדי לבקש את הדף שהוא צריך.
<יוסף ויצמן: - - - מגיעה כותרת ואומרים לך, תיקח את זה מהלשכה.
<ענת ליברמן: אבל אז הוא לא משלם את זה.
<ענת ליברמן: כדאי שנבהיר את הדברים – בדרך כלל זאת הפעם השנייה שהוא מגיע לקבל משהו שהוא כבר קיבל.
<יהודה גוטמן: בין כך ובין כך מדובר בעמוד או שניים.
<יהודה גוטמן: בן אדם שיכול להיות שהכתובת שלו לא מעודכנת, והוא לא קיבל את זה בכל מקרה.
<יוסף ויצמן: או שהוא מגיש התנגדות.
<ענת ליברמן: כשהוא מגיש התנגדות נותנים לו את כל החומר.
<ענת ליברמן: זה הסכם שבין הלשכות.
<יוסף ויצמן: בלי אגרה?
<ענת ליברמן: בלי אגרה.
<יהודה גוטמן: בן אדם שרוצה עמוד שכתוב בו כל התיקים שיש לו בהוצאה לפועל אמור לשלם 30 אגורות על זה.
<יהודה גוטמן: ניסיתי להוציא את זה.
אורי מקלב: עכשיו תספר לי, עורך דין גוטמן, מה התהליך שהוא יעשה?
אורי מקלב: הוא צריך לשלם 30 אגורות, הוא ילך לדואר.
<יהודה גוטמן: הוא צריך לגשת, לבקש אגרה, לעמוד בתור בדואר ולשלם 30 אגורות.
אורי מקלב: סליחה, עורך דין גוטמן, הוא קודם כול מבקש שובר של 30 אגורות מבית המשפט.
אורי מקלב: בוא נגיד שיהיה יותר קל – לא דף אחד, חמישה דפים.
אורי מקלב: אז זה 1.5 שקלים.
אורי מקלב: הוא בא לבקש מבית המשפט שובר עם חיוב של 1.5 שקל.
אורי מקלב: הוא הולך לדואר - -
<יהודה גוטמן: או לדואר או לקופה.
<יהודה גוטמן: יש כאלה שיש קופה או אין קופה.
<יהודה גוטמן: קונים בולים או משלמים את השובר, מדביקים את כל הבולים.
<יהודה גוטמן: עלות הדפסת הבולים היא יותר מעשרות האגורות האלה, ואז שוב מחכים בתור ומקבלים את העמודים האלה שזה משהו די עזוב.
<יהודה גוטמן: אם אני אתייחס לתובענה הייצוגית, כל האגרות שנגבות, לפי המידע שהם העבירו לבית המשפט בזמנו, היו כ-1 מיליון שקלים בערכים של 3 שקלים לעמוד.
<יהודה גוטמן: זאת אומרת שלפי 30 אגורות זה 100,000 שקל לשנה מקסימום, כשכל האגרות ייגבו בנושא הזה.
<יהודה גוטמן: לדעתי, גם ההוצאה לפועל משלמים לדואר איזושהי אגרה עבור כל שובר שמשלמים או עבור הבולים.
<יהודה גוטמן: אחר כך ההוצאה לפועל גם צריכים לתעד את התשלום, והם גם סורקים את המסמך שהתשלום מוצה.
<יהודה גוטמן: בקיצור, זאת פרוצדורה ארוכה שלדעתי תעלה להוצאה לפועל הרבה יותר מ-30 אגורות המדוברים.
<יהודה גוטמן: אני גם רוצה להפנות לתקנות חופש המידע שאושרו כאן לפני כחודש.
<יהודה גוטמן: שם העמידו את האגרה עבור כל עמוד על 20 אגורות, והוסיפו עוד סעיף שאגרה שהיא נמוכה מ-10 שקלים לא תשולם בכלל בגלל הוצאות הגבייה הגבוהות.
<יהודה גוטמן: זאת אומרת שעד 50 עמודים, לפי חוק חופש המידע, לא משלמים בכלל.
<יהודה גוטמן: גם כאן צריך להעמיד את הנושא על 10 שקלים.
<יהודה גוטמן: יש אנשים, בדרך כלל חייבים, שפשוט עומדים ומבקשים מאנשים כמה אגורות בשביל לקבל את המידע הזה.
אורי מקלב: אתה ראית דברים כאלה?
<יהודה גוטמן: אני ראיתי, ודאי.
<ענת ליברמן: אז אנחנו שמענו על מקרים שבהם מנהלי לשכות נתנו להם את הצילומים.
<יעל קסטן: אבל אז זה נתון לבקשה ולשיקול הדעת של כל פקיד ופקיד.
<יעל קסטן: אני רוצה לשאול: יש שיעור מאוד גבוה של אנשים שלא קיבלו אזהרות – חייבים שלא יודעים על התיק ולא קיבלו את מסמכי פתיחת התיק – האם גם כאן הכוונה היא לדרוש מהם חיוב במקום שמעולם לא קיבלו את המסמכים שנוגעים לעניינם?
אורי מקלב: איך הוא יוכיח שהוא לא קיבל?
<יעל קסטן: עובדתית בהוצאה לפועל יש שיעור חייבים שלא בוצעה מסירה של אזהרה, ויש הנתונים האלה.
<יעל קסטן: מגיעים אלינו לעמותת ידיד הרבה חיובים - -
<ענת ליברמן: אם לא קיבלו אזהרה איך הם יודעים להגיע להוצאה לפועל לבקש את זה?
<יעל קסטן: הרבה פעמים מגיעים אלינו חייבים, למשל אחרי שהוטל עליהם עיקול על החשבון או אחרי שננקטו נגדם הליכים.
<יעל קסטן: אז הם בודקים ומגלים שנפתח להם תיק.
אורי מקלב: אני מציע מעורכת הדין ענת ליברמן לא להיות כל כך צינית בעניין הזה.
אורי מקלב: אני מקבל את זה.
אורי מקלב: אנחנו מתעסקים בזה לא רק אצלכם, אלא בכל המקומות.
אורי מקלב: אומרים שהעם היהודי הוא עם נודד.
אורי מקלב: אנשים שהם חייבים הם אנשים שנודדים מדירה שכורה לדירה שכורה.
אורי מקלב: צריך לקחת את זה בחשבון.
אורי מקלב: אני רואה גם לפי שפת הגוף וגם לפי ההערות שלך – צריך להסתכל על זה בהבנה.
אורי מקלב: כשאנשים מבקשים מאנשים כסף כדי לצלם – 30 אגורות או חצי שקל – זה עובדות שקיימות בשטח.
אורי מקלב: מדובר באנשים שנמצאים ברמת ההכנסות הנמוכה ביותר.
אורי מקלב: מדובר על אוכלוסייה שבחלקה הגדול היא אוכלוסייה קשה.