GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: בכל הנושא של הוצאה לפועל – מאסר או לא מאסר, התפרסם או לא התפרסם – שאלנו למה לא מאסר לאדם שלא שילם.
אורי מקלב: מתברר ש-90% מאלה שנוקטים את הצעדים האלה הם לא אנשים שיש להם יכולות, אלא אנשים שאין להם יכולות.
אורי מקלב: אני תמיד יכול להסתכל על זה שאם אדם חייב אז מה זה משנה אם מישהו גנב ממישהו או מישהו לא שילם חוב של מישהו.
אורי מקלב: אבל מתברר שמדובר באנשים שלא משלמים לא בגלל כוונות רעות, אלא מכיוון שאין להם יכולות לשלם.
אורי מקלב: אנחנו אכן רוצים לנקוט כלפיהם צעדים יותר ידידותיים ויותר גמישים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על אגרה של צילום, ועלה עניין של חוסר כדאיות.
אורי מקלב: זה תהליך מאוד ארוך.
אורי מקלב: אני אגיד לך יותר מזה, אני מוכן לקחת 40 אגורות מ-20 דפים, כלומר מספר ממוצע של דפים שהוא המספר המינימלי שאנשים חייבים או זכאים מקבלים או כמו שהיה בחופש המידע – שנותנים עד 50 דפים חינם.
<יחזקאל סיבק: רק שזה אחרי תשלום אגרה של 100 שקל.
אורי מקלב: בסדר, מה זה משנה?
אורי מקלב: גם כאן יש תשלום.
<ענת ליברמן: כמו שאמרתי, עד 2015 מדובר על 30 צילומים חינם.
אורי מקלב: אבל זה מכוח בית המשפט.
אורי מקלב: אל תבואו להגיד שאתם נותנים מתנות.
אורי מקלב: זאת פסיקה של בית משפט, ושילמתם גם חצי מיליון שקל שכר טרחה.
<ענת ליברמן: זאת פסיקה של בית משפט, אבל עכשיו היא גם תעוגן בתקנות.
<ענת ליברמן: מה שקורה זה שגם אחרי שאנחנו מתקנים את התקנות – כמו שאמרתי, היום בכלל לא גובים – אבל אחרי תיקון התקנות יש לאדם אופציה לעמוד שוב בתור ולקבל שוב 30 צילומים.
<ענת ליברמן: כלומר הוא יכול לקבל גם 200 צילומים אבל בחלוקה רק כדי שלא יתפוס את התור לצורך העניין.
<ענת ליברמן: זה היה הרציונל כשאמרנו שזה 30 צילומים חינם, ואחר כך צריך לשלם.
<ענת ליברמן: כי אם תפסת כבר את התור אז אתה אומר, צלם לי כבר את כל התיק שזה 100 עמודים; ואתה תופס את הפקיד וגורם לאנשים אחריך בתור להמתין הרבה יותר זמן.
<ענת ליברמן: אז אמרנו שזה יהיה 30 צילומים ואחר כך אפשר לחזור.
<ענת ליברמן: זה לא בשביל 30 אגורות של הצילום השלושים ואחד.
<יוסף ויצמן: זה מ-2015.
<ענת ליברמן: רק שנייה.
<ענת ליברמן: מאחר שאנחנו לא גובים כבר כמעט שנה את הסכום הזה אנחנו גם יכולנו לראות מה קורה בשטח.
<ענת ליברמן: רק השבוע קיבלתי מייל ממחוז צפון שאומר ששבעה ארגזים של דפים נגמרו תוך שישה ימים על צילומים.
<ענת ליברמן: מה שאומר שכשנותנים לציבור משהו חינם לעיתים הוא מצלם גם דברים שהוא לא רוצה.
<ענת ליברמן: שוב, אני אומרת שהמשמעות של הדבר היא פגיעה בציבור החייבים בכלל כי אנשים שממתינים בתור, והפקידה עומדת ומצלמת לבן אדם תיק של 300 עמודים.
<ענת ליברמן: זה פוגע בחייבים האחרים.
<ענת ליברמן: לכן גם אם המדינה מוותרת פה על 100,000 שקל או על 200,000 שקל זה לא העניין של הכסף.
<ענת ליברמן: האגרה גורמת גם לוויסות.
אורי מקלב: את עונה תשובות טובות מאוד למי שמבקש יותר מ-30 צילומים.
אורי מקלב: אנחנו שואלים מדוע אנחנו גובים עד 30 צילומים.
<ענת ליברמן: גם אחרי 2015?
<ענת ליברמן: אני חושבת שאפשר לשקול את הדבר הזה.
אורי מקלב: אם בחופש המידע עד 10 שקלים לא גובים שום דבר אני חושב שגם כאן צריך להיות.
אורי מקלב: אם יש הצעה אחרת, נשמע.
אורי מקלב: אבל מה שאת אומרת – תור וארגזים, זה נכון אם זה בלי סוף.
אורי מקלב: אבל את לא עונה מה קורה עם צילומים של עד 30 עמודים.
<ענת ליברמן: אדוני, מאחר שעניין האגרות אמור לעבור גם ועדת אגרות בין-משרדית, וכך אושר הנוסח בוועדת אגרות בין-משרדית, אני לא יכולה - -
אורי מקלב: אני שואל איפה עניין השפה האחת?
אורי מקלב: איך יכול להיות שלפני כמה חודשים בחופש המידע - -
<דורון סמיש: יש הבדל בין חוק חופש המידע לבין המקרה הנדון כי בחוק חופש המידע הם משלמים אגרה ראשונית של 20 שקל - -
<יחזקאל סיבק: 100 שקל.
<דורון סמיש: לפי התקנות החדשות, זה 20 שקל.
אורי מקלב: 20 שקלים.
אורי מקלב: כאן יש 65 שקלים.
אורי מקלב: זה לא חינם.
אורי מקלב: אני לא מקבל את כל הדקדקנות הזאת, ולהסתכל - - -
<קריאה: - - - לא גובים אותה בכלל בגלל העלות של הגבייה.
אורי מקלב: אני שואל שאלה אחת:
אורי מקלב: מה ממוצע הדפים שחייב צריך כדי לקבל מידע?
<יוסף ויצמן: לדעתי, כ-20-15.
<יוסף ויצמן: אפילו לא 30 דפים.
<יוסף ויצמן: זה הממוצע.
אורי מקלב: ההצעה שלנו זה עד 20 דפים.
<ענת ליברמן: אדוני, אנחנו לא יכולים לסטות ממשהו שקבעה ועדת האגרות.
<ענת ליברמן: השאלה היא אם אולי אפשר עכשיו כדי שנסיים את העניין הזה – מאחר שהוראת השעה היא עד 2015, כפי שקבע בית המשפט – לא נקבע מה יהיה אחרי 2015, ואנחנו נעשה שוב בירור אם אפשר לקבוע את זה רק מ-30 דפים וכו'.
אורי מקלב: אנחנו נעשה 30 אגורות מ-30 דפים ואילך.
<ענת ליברמן: יש לנו אפשרות לאשר את זה, ואז מקסימום לשנות?
<ענת ליברמן: אני מציעה שניקח רק את החלק שמדבר על הוראת השעה, כלומר עד 2015 מעל 30 דפים – 30 אגורות, ואנחנו נגיע שוב אחרי שנעבור ועדת אגרות בין-משרדית כדי לראות מה קורה אחרי 2015.
אורי מקלב: בהנחה שאתם הולכים לבקש.
אורי מקלב: אני מוכן לתת לכם את זה, אבל שתלכו לבקש כי זאת ההבנה שלנו.
אורי מקלב: לפעמים זה 20 דפים, ופחות מ-5 שקלים לא יהיה תהליך של גבייה.
אורי מקלב: שזה יהיה הכיוון.
אורי מקלב: לא שעכשיו תדחו את זה רק כדי לעבור את השלב הזה.
<ענת ליברמן: נעלה את זה לוועדת אגרות.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים לאשר עכשיו רק את הוראת השעה – מעל 30 דפים זה יהיה 30 אגורות על כל דף.
אלעזר שטרן: אם אנחנו מאשרים את זה ככה זה אומר שבתום הוראת השעה ברירת המחדל תהיה שזה חוזר להיות הנוסח של היום, 3 שקלים.
אורי מקלב: אבל בית המשפט פסק שהם לא יכולים.
<ענת ליברמן: מאחר שיש פסיקה של בית משפט אנחנו לא נוכל לעשות את זה.
<ענת ליברמן: יהיו חייבים לתקן את זה.
אורי מקלב: הם לא יוכלו לגבות 3 שקלים כי בית המשפט פסק שלא.
אלעזר שטרן: מבחינת הנוסח של התקנות זאת תהיה התוצאה.
<ענת ליברמן: בסדר, יש לנו שנה וחצי.
אורי מקלב: הם לא יכולים לגבות את זה בגלל פסיקה של בית המשפט.
אורי מקלב: ממילא הם לא יכולים לגבות לבד 30 אגורות.
אורי מקלב: הם יצטרכו להגיע לכאן גם בשביל 30 אגורות.
<יהודה גוטמן: לגבי סעיף 12 – יש פה אגרה שאני לא יודע אם היא נגבית או לא – אישור העתק מתאים למקור – גם 3 שקלים לעמוד.
<ענת ליברמן: העתק מתאים למקור זה משהו אחר.
<יהודה גוטמן: אז הוא יוציא חדש.
<יהודה גוטמן: או שאתם ממתינים שיגישו שוב תובענה ייצוגית.
<ענת ליברמן: אישור של העתק מתאים למקור עם חותמת - -
<יהודה גוטמן: על כל עמוד.
<ענת ליברמן: זה לא על כל עמוד.
<יהודה גוטמן: כן.
<יהודה גוטמן: 3 שקלים לכל עמוד.
<ענת ליברמן: בפועל זה מה שגובים?
<ענת ליברמן: לכל עמוד?
אורי מקלב: אנשים מוציאים חדש.
<קריאות: בפועל לא גובים את זה, למען האמת.
<ענת ליברמן: גם אם זה 10 עמודים גובים על עמוד אחד.
אורי מקלב: אז תתקנו את זה.
<יוסף ויצמן: עושים מניפה ואז חותמים באמצע, והחותמת רוחבית לכל העמודים.
<יוסף ויצמן: בפועל לא גובים את האגרה הזאת.
אורי מקלב: אז אפשר לבקש לתקן את זה.
אורי מקלב: למה שלא תתקנו את זה?
אורי מקלב: בקשה ל"העתק נאמן למקור", לא לפי עמוד.
<ענת ליברמן: כן, לא לפי עמוד.
אלעזר שטרן: נוריד את המילים "לכל עמוד".
<ענת ליברמן: אבל אנחנו לא יכולים לעשות את זה בלי אישור ועדת האגרות הבין-משרדית.
אורי מקלב: אז גם את זה תביאו.
<יוסף ויצמן: העותר עצמו נמצא פה.
<יוסף ויצמן: הוא זה שעתר לבית המשפט לגבי האגרות.
אורי מקלב: נראה לי שהוא רוצה שלא נתקן את זה כדי שתהיה לו עוד עתירה.
אורי מקלב: רבותי, נעשה סדר בדבר הזה.
אורי מקלב: יעל מעמותת ידיד, ממלאת מקום של רן מלמד, בבקשה.
<יעל קסטן: כשמדברים על מספר עמודים חשוב לאפשר לחייבים שלא קיבלו מסמכים ואזהרות ולא יודעים על התיק, לפחות לאפשר להם בלי תשלום לקבל רשימת תיקים וגם פירוט תיקים.
אורי מקלב: אנחנו הולכים על 20 עמודים.
<יחזקאל סיבק: זה לא קשור, זאת שאילתה.
<יעל קסטן: זה צריך להיות הבסיס כי חייב לא יכול לדעת על התיקים שלו בלי שיש לו רשימת תיקים ופירוט תיקים כדי שידע מי הזוכה ומה החוב.
אורי מקלב: כמה דפים זה רשימת התיקים?
אורי מקלב: דף אחד?
<יעל קסטן: לפעמים זה עמוד אחד, ואין בו המידע המספק.
<יעל קסטן: כדי לקבל את המידע על גובה החוב - -
<ענת ליברמן: זה משהו אחר.
<ענת ליברמן: זאת שאילתה, והעניין הזה גם נבחן על ידינו.
<יעל קסטן: - - נדרש פירוט תיקים שזה עמוד אחד לפחות - -
אורי מקלב: בנושא השאילתה - -
<ענת ליברמן: גם על העניין של שאילתה יש תיקון בדרך.
<ענת ליברמן: בגלל זה אין לי גם בעיה שנכניס את עניין צילום העמודים מ-2015 לאותו תיקון.
<יעל קסטן: שגם השאילתה תהיה פטורה.
<ענת ליברמן: גם העניין של "העתק מתאים למקור".
<יוסף ויצמן: שזה יהיה רק עמוד אחד.
<ענת ליברמן: נציג האוצר אומר שאז הוא יבקש את כל התיק שלו בהעתק מתאים למקור.
<ענת ליברמן: אז אנחנו נצטרך להגביל את זה.
<ענת ליברמן: אבל למשל 10 עמודים ייחשבו "העתק מתאים למקור" אחד או 20 עמודים.
<יוסף ויצמן: אין סיבה.
<ענת ליברמן: אבל עורך דין ויצמן, כמו שאמרתי גם אין סיבה לבן אדם לצלם את כל התיק כשכבר יש לו אותו.
<ענת ליברמן: אבל המציאות מלמדת על כך שמאז שהדברים האלה חינם כמות הצילומים עלתה בצורה חד-משמעית.
<ענת ליברמן: אז צריך להגביל את זה בצורה סבירה.
אורי מקלב: רק ללמד אתכם שלא לבקש מהאוצר שנמצא בוועדת תעריפים.
אורי מקלב: היום יש מודעות חברתית והרבה יותר פתיחות בבתי-משפט.
אורי מקלב: אז תהיו זהירים בהחלטות שלכם גם לגבי התעריפים.
אורי מקלב: אתם משלמים מאוד יקר על טעות.
אורי מקלב: אם נסתכל בפרוטוקול אני מניח שנאמרו דברים לגבי תעריפים גבוהים.
אורי מקלב: נכון שיש כאלה שמנצלים את זה, נכון שיש כאלה שלא יודעים, אבל המיעוט לא צריך להשליך על הכלל.
אורי מקלב: עורך דין סיבק, בבקשה.
אורי מקלב: אנחנו חייבים לסיים, יש לנו עוד דיון אחר-כך.
<יחזקאל סיבק: שלוש הערות קצרות, אדוני כיוון שהיה לי קשר לתובענה הייצוגית הזאת.
<יחזקאל סיבק: אינפורמטיבית הוועדה הזאת יודעה על הבעיה על-ידינו עוד לפני שהיה צורך בתובענה ייצוגית ואינפורמטיבית.
אורי מקלב: אבל לא בזמן ההחלטה.
<יחזקאל סיבק: בכתב ומפורט.
<יחזקאל סיבק: הוועדה בחרה לא לעשות כלום עם המידע הזה.
אורי מקלב: יש הבדל גדול כי המידע לא היה בזמן הדיון.
<יחזקאל סיבק: המידע הזה היה עוד לפני הדיון.
אורי מקלב: באיזו שנה הייתה ההחלטה?
<יחזקאל סיבק: התובענה הייצוגית התנהלה מ-2010.
<יחזקאל סיבק: היו פה דיונים רבים סביב ההוצאה לפועל.
אורי מקלב: מה אתה מתכנן לעתיד?
אורי מקלב: תגיד לנו עכשיו שנדע.
<יחזקאל סיבק: אני לא מתכנן כלום.
<יחזקאל סיבק: אני חושב שזה לא לעומתי.
<יחזקאל סיבק: בסופו של דבר הגענו להסדר בתובענה הזאת שהיה הסדר סביר.
אורי מקלב: כמה היה שכר הטרחה, 50,000?
<יחזקאל סיבק: לא משנה, זה לא הנושא פה כרגע.
אורי מקלב: כל אחד עם הנושא שלו.
<יחזקאל סיבק: זה לא הנושא, ואני גם לא מעיר את מה שאני מעיר פה בשביל התובענה הבאה.
אורי מקלב: אנחנו מודים לך על זה.
<יחזקאל סיבק: אני מעיר בתוך ההסדר.
<יחזקאל סיבק: אני רק חושב שההערה של הייעוץ המשפטי ברמה של נוסח התקנות היא הערה נכונה.
<יחזקאל סיבק: אני מבין לחלוטין כשעורכת הדין ליברמן אומרת, אנחנו נפעל בהתאם.
<יחזקאל סיבק: אבל התוצאה המשפטית מבחינת נוסח התקנות תהיה שאם משהו יתפספס בתיקון תהיה חובה לגבות את האגרה בשיעור הישן שלה.
<ענת ליברמן: אז נשאיר את הנוסח המוצע, ואז זה יהיה 30 אגורות.
<ענת ליברמן: אז מה עשינו?
<יחזקאל סיבק: גם אם את לא רוצה, את תמצאי את עצמך מול האוצר בסיטואציה מוזרה.
<ענת ליברמן: אנחנו התחייבנו לבדוק את העניין עד עוד שנה וחצי.
<ענת ליברמן: מעבר לכך נשאיר את הנוסח המוצע שב-2015 בכל מקרה זה ירד ל-30 אגורות לעמוד כי גם אם נכניס מכונות צילום כשתהיה מערכת המחשוב החדשה בכלים שלובים זה לא יעלה פחות מ-30 אגורות.
<ענת ליברמן: זה לא יהיה לנו – זאת לא תהיה אגרה, אלא יהיה לספק החיצוני.
<ענת ליברמן: בכל מקרה הרי פחות מ-30 אגורות זה לא יהיה, נכון?
<ענת ליברמן: גם אם תשלם את זה למכונות צילום.
<ענת ליברמן: לכן בואו נשאיר את הנוסח כפי שהוא, ואנחנו מתחייבים לבדוק את העניין הזה.
<ענת ליברמן: כמו שאמרתי אנחנו גם בודקים את העניין של שאילתות, ואנחנו גם נבדוק את העניין של "העתק מתאים למקור".
אורי מקלב: מכיוון שעורך דין סיבק לא קובע אם להשאיר או לא, אנחנו מבקשים שתגישו נוסח שיתאים להחלטות שלכם.
אורי מקלב: מה המשמעויות אתם יודעים לבד.
אורי מקלב: אתם מספיק מומחים ומקצועיים.
אלעזר שטרן: החשש של עורך דין סיבק הוא מה תהיה ברירת המחדל אם מאיזושהי סיבה בשנה וחצי הקרובות הם יעשו את המאמץ שלהם אבל זה לא יבוא לכלל מימוש ולא יובא לוועדה.
אלעזר שטרן: ברירת המחדל תהיה שהנוסח יחזור ל-3 שקלים.
אורי מקלב: הציבור לא יצטרך לשלם שום דבר.
אורי מקלב: אם יקבעו 3 שקלים זה יהיה ביזיון בית משפט.
אורי מקלב: בית משפט כבר אמר את דברו ש-3 שקלים זאת אגרה לא סבירה.
אורי מקלב: אני לא חושש מזה, זה יגיע לפה.
אורי מקלב: אתם לא תניחו למצב שלא תהיה שום תקנה משום ש-3 שקלים לא תוכלו לגבות.
אורי מקלב: אף אחד מכם לא יעשה את זה.
אורי מקלב: אם תעירו את תשומת לבנו אנחנו נפעל בעניין הזה.
אורי מקלב: כדי לגבות 30 אגורות הם יצטרכו לחזור לוועדה.
<יהודה גוטמן: לפי התיקון היום, הם לא יצטרכו שוב לתקן.
<יהודה גוטמן: לפי הנוסח המוצע היום, אפשר לגבות 30 אגורות מ-2015.
אורי מקלב: מעל 30 דפים.
<ענת ליברמן: לא, מ-2015 מהעמוד הראשון.
אורי מקלב: אבל אנחנו לא מאשרים.
אלעזר שטרן: ההצעה הייתה להפריד בין התיקון - -
<יהודה גוטמן: אה, זאת אומרת לא לאשר בכלל.
אורי מקלב: לא לאשר, ואנחנו נאשר עכשיו רק עד 2015.
אורי מקלב: אתה יודע מה, בתיקון אני לא צריך עד 2-15.
אורי מקלב: יותר נוח לי שנאשר עכשיו 30 אגורות מעל 30 דף.
<יעל קסטן: עד 2015?
אורי מקלב: אני לא אומר 2015.
<יוסף ויצמן: מעכשיו להסדיר גם מ-2015 ואילך?
אורי מקלב: מבחינתי כן.
אורי מקלב: אני לא צריך לשנות את זה.
אורי מקלב: הכי נכון שנאשר עכשיו בלי הגבלה של זמן 30 אגורות מעל 30 דפים.
אורי מקלב: אם תחליטו שלא רוצים לבוא עם זה לוועדה, תמשיכו עם זה.
<יהודה גוטמן: זה למעשה למחוק את הסעיף האחרון בתקנות שמגדיר את הוראת השעה.
אורי מקלב: אבל יהיה סעיף חדש.
אלעזר שטרן: אם מסכימים לזה.
אלעזר שטרן: זה עניין של נוסח, איך עושים את זה.
אלעזר שטרן: אבל זאת לא הבעיה.
<יחזקאל סיבק: הערה אחרונה שהיא גם לא במחלוקת עם רשות האכיפה, וזה צריך להיות ברור – יש רשימה של מסמכים שבמסגרת ההליך רשות האכיפה הצהירה שבכל מקרה יימסרו בלי קשר להיקף המסמך ללא תשלום.
<יחזקאל סיבק: דוגמאות לזה היו החלטות מסוימות והעתק של תובענה כשהחייב צריך את העתק התובענה, והיו עוד שורה של דברים שמופיעים במסגרת התשובה ובמסגרת התצהיר של מר אריה כהן באותו הליך.
<יחזקאל סיבק: יש שם רשימה שלגביה זה היה מוסכם.
<יחזקאל סיבק: צריך בכל מקרה לדעת שזה מוחרג מתוך השיח על התשלום.
<יחזקאל סיבק: אני לא חושב שזה נמצא במחלוקת, אבל צריך שזה יהיה ברור.
<ענת ליברמן: רשימת הדברים שנותנים חינם?
<יחזקאל סיבק: כן.
<ענת ליברמן: כן, אדוני.
<ענת ליברמן: כל הדברים שניתנו עד היום חינם, ועליהם הצהרנו במסגרת התביעה, ממשיכים להינתן חינם, אף אחד לא יתחיל לגבות בעבורם כסף.
<יעל קסטן: למה שזה לא יהיה מצוין בתקנות?
אורי מקלב: עד עכשיו זה לא בתקנות.
<יחזקאל סיבק: או לפחות להוציא הנחיה.
אורי מקלב: התקנות זה מה שאתם גובים.
אורי מקלב: מה שלא גובים, למה צריך להיות בתקנות?
אורי מקלב: אם אתם רוצים להתחיל לגבות על זה אתם צריכים לבקש מהוועדה?
<ענת ליברמן: חשוב להבין שהדברים שהחלטנו לתת חינם הם לא דברים שהיינו מחויבים לעשות.
אורי מקלב: אני לא משנה כאן סדרי בראשית.
אורי מקלב: אני דן בתקנות.
אורי מקלב: אני לא נכנס לכל התהליך.
<ענת ליברמן: אני לא חושבת שצריך להגיד את זה.
<ענת ליברמן: גם אי אפשר לצפות שהפקיד יגיד למי שמבקש 20 עמודים שזה במסגרת ההנחיות שלו, והוא לא אמור לגבות על זה או כן לגבות על זה.
<יחזקאל סיבק: התשובה היא כן.
<יחזקאל סיבק: זה בדיוק מה שהוא אמור לעשות.
<יוסף ויצמן: זאת הפסיקה.
אורי מקלב: אני לא יודע אם הוא צריך להגיד, הוא צריך לא לגבות.
<ענת ליברמן: החלטה - - - באה בנפרד - - -
אורי מקלב: הוא צריך לא לגבות.
אורי מקלב: אתם הצהרתם בבית משפט, וכך זה צריך להתנהל.
אורי מקלב: אני לא חושב שהפקיד צריך להגיד למישהו מה בחינם ומה לא.
אורי מקלב: יש דברים שהוא לא גובה עליהם כסף.
אורי מקלב: כך הפקידות עובדת.
אורי מקלב: אני מניח שאם היום ירצו לעשות תהליך של גביית כסף בנושאים האלה זה נגד מה שהיה בבית משפט.
אורי מקלב: בכל תהליך כזה יש משהו ציבורי.
אורי מקלב: אתם עורכי דין, ואתם ערים לכך, ואני מניח שתפנו למקומות המוסמכים.
אורי מקלב: אנחנו נפעל.
אורי מקלב: אנחנו כרגע לא דנים בכל התהליך שיש בהוצאה לפועל, אנחנו דנים בתקנות שמבקשים לאשר.
אורי מקלב: מעבר לזה אני לא מקיים דיון לא אקדמי ולא כללי בנושאים האלה.
אורי מקלב: הקצבנו זמן לדיון.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לסגור את הפרק הזה.
אורי מקלב: אנחנו מאשרים שעבור צילום של למעלה מ-30 דפים אתם מבקשים לאשר גבייה של 30 אגורות על כל דף.
<ענת ליברמן: עד 2015.
אורי מקלב: אתם מבקשים עד 2015?
אורי מקלב: אני לא אמנע מכם.
<יחזקאל סיבק: מעל 30 דפים בפעם אחת.
<יחזקאל סיבק: לא מעל 30 דפים במצטבר בתיק.
<ענת ליברמן: אם הוא עומד שוב בתור.
אורי מקלב: לפני כמה זמן ניחמתי משפחה שהאבא נפטר.
אורי מקלב: סיפרו על אותו אדם שהוא היה איש יקר מאוד והיה עושה חסדים.
אורי מקלב: היו באים אליו בבוקר לבית הכנסת ויודעים שבמסגרת תפקידו כמזכיר בית ספר הוא הולך להפקיד צ'קים בבנק, אז היו נותנים לו צ'קים להפקיד.
אורי מקלב: עד שהתברר לכולם שהוא היה מפקיד צ'קים עבור אנשים במקום שיעמדו בתור בבנק.
אורי מקלב: אז אמר מישהו, אתם חושבים שזה החסד?
אורי מקלב: זה לא נקרא חסד.
אורי מקלב: על חשבון אחר שכולם יחכו?
אורי מקלב: הוא אומר שהוא היה עומד בתור, עושה פעולה, וחוזר חזרה לסוף התור.
אורי מקלב: שאלו אותו, למה, אז הוא אמר, אני עושה חסדים עם אנשים על חשבון מישהו אחר?
אורי מקלב: הוא היה מפקיד קבוצה של צ'קים, הולך לסוף התור ועומד שוב בשביל אנשים אחרים.
אורי מקלב: זה אומר שהוא עושה חסדים ולא שהוא עושה חסד עם מישהו על חשבון מישהו אחר.
אורי מקלב: זה דבר שלמדתי.
אורי מקלב: אתם הזכרתם את זה שהוא עומד שוב בתור ומבקש שוב צילום של 30 עמודים פעם נוספת.
<ענת הר אבן: יש עוד שני עניינים ממש קטנים.
<יהודה גוטמן: עוד משפט אחד:
<יהודה גוטמן: בבתי משפט לא גובים אגרות עבור החלטות פסקי דין וגם על חותמת "נאמן למקור".
<יהודה גוטמן: אין שום אגרה בנושא הזה.
<יהודה גוטמן: לתשומת לבכם.
<ענת הר אבן: אנחנו נחזור לוועדה עם תיקון נוסף בעניינים האלה.
<ענת הר אבן: אמרנו את זה הרבה פעמים.
<ענת הר אבן: אנחנו מבקשים למחוק את פרט ג' לתוספת.
<ענת הר אבן: פרט ג' עוסק בנושאים ערכאיים, כמו חצי אחוז מהמחיר שהושג כמכירה כשכר - -
אורי מקלב: מה שאתם רוצים למחוק, אף אחד לא מתווכח איתכם.
<ענת הר אבן: אנחנו מבקשים להוסיף פרט נוסף לחלק ד' לתוספת שעניינו עשיית תצהיר.
<ענת הר אבן: אנחנו מבקשים לגבות 48 שקלים שזה אותו סכום שמוסדר היום בתקנות בתי המשפט (אגרות).
<ענת הר אבן: אני אבהיר לפרוטוקול: שאלון וכתב ויתור על סודיות שהיום אנחנו מאשרים – לא נגבה בגינם תשלום כמו שהיום לא גובים תשלום.
<ענת הר אבן: לא נגבה תשלום, אלא רק על עשיית תצהיר.
אורי מקלב: אני רוצה להתקדם.
אורי מקלב: יש מישהו שרוצה להעיר על זה?
אורי מקלב: אם לא, אנחנו מאשרים.
אורי מקלב: בעד – פה-אחד
אורי מקלב: נמנעים –אין
אורי מקלב: רבותי, את כל הפרק הזה אנחנו מאשרים.
אלעזר שטרן: יש כאן גם את צו האזהרה שמורידים את הסכום.
אורי מקלב: מורידים את הסכום – במקום 67 שקלים ל-15 שקלים.
<יעל קסטן: על איזה תצהיר מדובר?
<יוסף ויצמן: גם מי מאמת אותו בדיוק?
<יחזקאל סיבק: אם חייב מגיש טענת "פרעתי", והוא מגיש את זה בלשכה, והוא צריך שיאמתו לו – זה דבר כזה.
<ענת הר אבן: יכול להיות שצריך תצהיר להליכים בבית משפט, ובמקרה הוא היה בלשכת ההוצאה לפועל.
<יוסף ויצמן: מי העורך דין?
<יעל קסטן: מלשכת עורכי הדין.
<יוסף ויצמן: אז עושים תצהיר בפני הפקידה?
<יוסף ויצמן: משהו פה לא ברור לי.
<ענת הר אבן: לפי פקודת הראיות, יש סמכות למי שהיא בדרגת מנהלת מדור ומעלה לאשר תצהיר או רשם ההוצאה לפועל שיש לו סמכות לאשר תצהיר.
<ענת הר אבן: באים לפניהם ומאשרים תצהירים.
<ענת הר אבן: אמנם יש בשלכות רבות עמדות של לשכת עורכי הדין, ויש הסכם הדדי עם לשכת עורכי הדין שאתם גובים סכום של 48 שקלים, אבל יש לשכות אחרות שאין לכם עמדות, ואז באים בפני הפקידים לאשר תצהירים במובחן ממה שאמרתי – כתב ויתור על סודיות ושאלונים שלא גובים על זה כסף.
<ענת הר אבן: גם היום גובים את זה מכוח תקנות בתי המשפט (אגרות), אלא שנכון להסדיר את העניין הזה בתוך התקנות האלה.
אורי מקלב: אוקיי, סעיף ו'.
<ענת הר אבן: בסעיף ו' – הוצאות בעד המצאת אזהרה לנתבע – היה כתוב 67 שקלים.
<ענת הר אבן: מאחר שאנחנו רוצים לעודד שהמצאת האזהרה תהיה באמצעות דואר ישראל בתחילה, שהסכום בעד דואר רשום הוא כ-12 שקלים, חשבנו שנכון יהיה לקבוע 15 שקלים כדי לעמוד בעליית האגרה בעד דואר רשום בדואר.
<יוסף ויצמן: מה בדבר איתור, אם צריכים לאתר אותו?
<ענת הר אבן: זאת בקשה שאתה מגיש למנהל לשכת ההוצאה לפועל מכוח סמכויות שיש לו.
<ענת הר אבן: אבל דבר הדואר הראשון שאתה צריך להמציא אמור להיות בדואר רשום, ואז אנחנו קובעים את זה כ-15 שקלים.
<ענת הר אבן: אם אתה עושה פעולות איתור נוספות אתה צריך, לפי התקנות, לבקש אישור ממנהל לשכת ההוצאה לפועל, לפי תקנה 4.
<יחזקאל סיבק: אדוני, אני קורא את התיקון של פרט ו' יחד עם סעיף 4ב לתקנות, כמובן, כשזה מתייחס לסעיף 4ב(ב) שדן במצב שבוצעה אזהרה אישית.
<יחזקאל סיבק: הרי ברור שסכום של 15 שקלים לא מספיק כדי לדגדג את הקצה של מה שגובים אפילו אם זה באותה עיר או באותה שכונה - -
<ענת הר אבן: אין 4ב(ב), יש 4ב.
<יחזקאל סיבק: יש 4ב(ב): ההוצאות הכרוכות בהמצאת אזהרה לנתבע על-ידי המבקש: "המציא המבקש את האזהרה שלא בדואר רשום עם אישור מסירה, רשאי המוציא לפועל" וכו'.
<ענת הר אבן: זה בדיוק מה שכתוב.
<ענת הר אבן: אתה צריך להמציא קודם בדואר רשום.
<ענת הר אבן: הדואר הרשום לא עולה 67 שקלים.
<ענת הר אבן: לכן אנחנו מבקשים לקבוע את זה על 15 שקלים.
<ענת הר אבן: אחר כך לא הצלחת בדואר ראשון, ועשית את הניסיון שלך להמציא בהמצאה אישית – חלה תקנה 4ב(ב).
אורי מקלב: הם רוצים למנוע את העתירה הנוספת שלך.
<יחזקאל סיבק: אני בטוח שלא, אדוני.
<יחזקאל סיבק: צריך לקרוא את הסעיף קצת אחרת.
<יחזקאל סיבק: הרי את אומר שבסופו של דבר המקסימום שהמוציא לפועל רשאי לאשר בתור הוצאה זה מה שיהיה בפרט ו'.
<יחזקאל סיבק: על מה מדבר 4ב(ב)?
<יחזקאל סיבק: הוא מדבר על מצב שהוא כבר אישר שביצעו בדואר רשום.
אורי מקלב: אתה טוען שזה לא מספיק.
<יחזקאל סיבק: ברור שזה לא מספיק, זה המחיר של הדואר הרשום.
אורי מקלב: אתה בעצם מבקש בסעיף הזה איתור רחב יותר.
<יחזקאל סיבק: זה צריך לבטא עלות של שליח כי זה הופך את כל ההליכים לגירעוניים, והמסירה באמצעות הדואר הרשום, יש לה גם יתרונות - -
אורי מקלב: לא אפקטיבית.
<יחזקאל סיבק: עברת את השלב הזה כבר.
אורי מקלב: נבדוק את זה.
אורי מקלב: אנחנו לא נאשר את זה.
<ענת הר אבן: נשמיט את הפרט הזה.
אורי מקלב: אנחנו כרגע לא מאשרים.
אורי מקלב: אנחנו לא עושים שום שינוי בסעיף ו'.
אורי מקלב: אנחנו מאשרים את הדיונים לפי ההחלטות שלנו.
אורי מקלב: את תיקוני הנוסח אלעזר יעשה.
אורי מקלב: <2.
אורי מקלב: תקנות ההוצאה לפועל (הוראת שעה), התשע"ד-2014>
אורי מקלב: אנחנו עוברים לפרק הבא: תקנות ההוצאה לפועל (הוראת שעה), התשע"ד-2014.
<ענת ליברמן: אלה תקנות של מסלול מזונות.
<ענת ליברמן: כמו שאמרתי, זה קבוע בהוראת שעה למשך שש שנים, ולכן גם התקנות שקבועות למסלול המזונות קבועות בהוראת שעה לשש שנים.
<ענת ליברמן: ההגדרה: "עובד מסלול מזונות".
<ענת ליברמן: בחוק כתוב מהו מסלול מזונות כאשר פה הגדרנו שעובד מסלול מזונות הוא באמת עובד במסלול מזונות כהגדרתו בפרק א2 לחוק.
<ענת ליברמן: תקנה 14 מדברת על נקיטת הליכים לפני המצאת אזהרה.
<ענת ליברמן: הכלל הקבוע בסעיף 7 לחוק ההוצאה לפועל הוא שעד שלא מומצאת אזהרה לחייב ועד שלא חלפו הימים הקבועים באזהרה לא ניתן לנקוט הליכים נגד חייב, אלא אם כן הוגשה בקשה ואושרה וכו'.
<ענת ליברמן: בעצם תקנה 14 מדברת על האפשרות שקבועה בסעיף 7ה לחוק, ולפיה, אם זוכה מבקש להגיש בקשה לנקיטת הליכים לפני המצאת אזהרה הוא יכול להגיש בקשה ולצרף לה תצהיר לשם אימות העובדות שכלולות בבקשה.
<ענת ליברמן: אנחנו מבקשים להוסיף את תקנת משנה (ג) שמדברת על הגשת בקשה כזאת במסגרת מסלול מזונות.
<ענת ליברמן: אז כאשר מדובר בהגשה כזאת במסגרת מסלול מזונות "תוגש הבקשה, לפי בקשת הזוכה, באמצעות מסלול המזונות או ביוזמת עובד המזונות אם קיבל מידע שעלה ממנו חשש ממשי שהחייב עומד להבריח נכסים לצאת את הארץ בלי לפרוע את החוב או להבטיח את פירעונו או אם מתקיימות נסיבות אחרות המצדיקות לעשות כן.
<ענת ליברמן: לבקשה יצורף תצהיר לשם אימות העובדות הכלולות בבקשה".
<ענת ליברמן: בעצם פה אנחנו אמרנו שהיוזמה להגשת בקשה לנקיטת הליכים לפני המצאת אזהרה יכולה לבוא משני גורמים: או מהזוכה עצמו כי הגיע אליו מידע שמצדיק את נקיטת ההליכים לפני המצאת האזהרה או ביוזמת עובד מסלול המזונות עם הגיע אליו איזשהו מידע שמעלה אצלו חשש לכך שהחייב עומד לצאת את הארץ בלי לשלם את החוב או להבריח נכסים וכדומה.
<ענת ליברמן: כלומר גם העובד וגם הזוכה עצמו יכולים ליזום את הבקשה, אבל הבקשה בכל מקרה מוגשת באמצעות או על-ידי עובד מסלול המזונות.
<ענת ליברמן: כמובן, שכמו בכל בקשה רגילה שמוגשת לפני המצאת אזהרה צריך להגיש תצהיר כדי לתמוך בעובדות שבגינן מוגשת הבקשה.
<מאירה בסוק: כאן הם ישלמו 48 שקלים על תצהיר שפקיד הוצאה לפועל יעשה או שהוא יגיע עם תצהיר מוכן?
<ענת ליברמן: היא יכולה להגיע עם תצהיר מוכן.
<מאירה בסוק: - - - אז פה היא תשלם 48 שקלים.
<ענת ליברמן: אנחנו יכולים לציין שבמקרה כזה כשזאת בקשה במסגרת מסלול מזונות, והעובד מאמת לעובד בלשכה, היא לא תשלם על זה.
<ענת ליברמן: היא לא תחויב באגרה.
אורי מקלב: הרווחת את היומית שלך היום, מאירה.
<מאירה בסוק: עשיתי את היום.
<יחזקאל סיבק: אפשר הערה קצרה?
<יחזקאל סיבק: מבחינת הניסוח של סעיף קטן (ג), אני מסתכל על תקנה 14ב שכבר טיפלה בנושא הזה במסגרת המסלול המקוצר, ואני לא מבין למה הנוסח צריך להיות שונה מתקנה (ב).
אורי מקלב: הוא לא אמור להיות שונה.
<יחזקאל סיבק: כי תקנה (ב) כתובה בצורה תמציתית ומדויקת.
<ענת ליברמן: עד כמה שזכור לי בתקנה משנה (ב) לא כתוב שיש אופציה שהזוכה הוא זה שביוזמתו מוגשת הבקשה.
אורי מקלב: הבנתי שזה נוסח מורחב יותר מהמסלול המקוצר.
<יחזקאל סיבק: אני מניח שבמסלול המקוצר זה אותו רעיו, שעובד של המסלול המקוצר יוזם את זה.
<ענת ליברמן: זה לא אותו דבר.
<ענת ליברמן: בכוונה הנוסח שונה.
<ענת ליברמן: מאחר שפה היוזמה יכולה להיות גם של עובד המסלול עצמו ולא רק של הזוכה.
<ענת ליברמן: אנחנו כתבנו גם במסגרת הכללים שהעובד מנסה ליצור קשר עם החייב ולרתום אותו לתשלום החוב, ליצור אתו איזשהו קשר אישי.
<ענת ליברמן: אם אגב כך או מכל סיבה אחרת עולה חשש – ועל כן פירטנו בדיוק – שהוא לא יכול להגיש את זה ביוזמתו בכל מקרה, היוזמה שלו צריכה לנבוע מכך שעלה לו חשש שהחייב עומד לברוח מהארץ.
<ענת ליברמן: אז במקרה הזה להבדיל ממסלול מקוצר שאולי גם שם צריך לתקן את זה פה הבהרנו שהיוזמה יכולה לבוא לא רק מהזוכה, אלא גם מהעובד עצמו.
<יחזקאל סיבק: כלומר את התצהיר יכול להיות שייתן בכלל עובד מסלול המזונות?
<ענת ליברמן: הוא יצטרך להגיש לרשם תצהיר שבו הוא יגיד למה הוא הגיע למסקנה.
<ענת ליברמן: התצהיר הוא עובדתי, כמובן.
<ענת ליברמן: הוספת תקנה 101ו – זוכה שמבקש לבצע הליך במסלול מזונות או מבקש להעביר תיק ממסלול רגיל למסלול מזונות צריך לציין זאת על גבי בקשת הביצוע כי כמו שאמרנו מדובר במסלול שהוא בחירה עבור הזוכה אז הוא מציין שזה המסלול שבו הוא רוצה לנהל את התיק.
<ענת ליברמן: הוא צריך לצרף את כל אותם המסמכים שהוא צריך לצרף ממילא בתיק מזונות לפי תקנה 11, ומעבר לזה הוא גם צריך למלא שאלון ולחתום על הצהרת זוכה.
<ענת ליברמן: בחוק כתבנו שזוכה שבא לבקש לפתוח תיק במסלול מזונות צריך לתת את כל המידע שיש בידיו ושעשוי לסייע בגביית החוב.
<ענת ליברמן: לפי החובה הזאת שקבועה בחוק, אנחנו ניסחנו שאלונים הן לזוכה פרטי והן למוסד לביטוח לאומי כזוכה.
<ענת ליברמן: הזוכה צריך למלא את השאלון ולהעביר אותו; בנוסף לכך כאשר מדובר בזוכה פרטי הוא צריך לחתום על הצהרת זוכה.
<ענת ליברמן: אתם רוצים שנעבור עכשיו על השאלונים בהצהרת זוכה או שנגמור קודם כול את החוב?