GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אפרת חקאק: כשזה פיקוח נפש, אין לנו בעיה אבל בוא נגיד שזה לא כך.
<אמיר צינדר: במרינה הרצליה יש כוננות 24 שעות ואין שום בעיה להתקשר.
<אמיר צינדר: יש טלפון חירום, יש קשר חירום במשך 24 שעות ביממה.
אורי מקלב: זה נכון לגבי כל המרינות?
<עזריאל רהב: יתכן שזה נכון לגבי המרינה בהרצליה, אבל אנחנו מדברים כאן על מעגנות בכלל.
<עזריאל רהב: בעכו למשל אין למי להתקשר.
<עזריאל רהב: גם במרינות אחרות אין למי להתקשר.
<עזריאל רהב: התקנות הן כלליות.
<עזריאל רהב: היום יש במרינה הרצליה, עוד שנתיים לא יהיה.
<עזריאל רהב: אנחנו לא עושים כאן משהו עבור מרינה הרצליה.
<אהרון זיסו: הייתה בלילה שריפה במרינה אשקלון ומנהל המרינה הגיע לפני השומרים ולפני כיבוי אש למרות שהוא לא היה במרינה.
<אהרון זיסו: יש מענה גם שם.
<אהרון זיסו: זה נכון לרוב המעגנות.
<אהרון זיסו: זה נכון לגבי רובן המוחלט.
<אהרון זיסו: נכון, בעכו גם ביום אין לך למי להתקשר.
<עזריאל רהב: זה נכון מה שהיא אמרה לגבי הצלת חיים, אבל זאת לא רק הצלת חיים.
<עזריאל רהב: לדוגמה, נפל למישהו מכשיר יקר למים והוא מיד קופץ.
<עזריאל רהב: הוא לא יכול לחכות עכשיו עד שמנהל המרינה יבוא בעוד שעתיים.
<אהרון זיסו: הוא לא צריך לבוא.
<אהרון זיסו: (היו"ר דוד רותם)
דוד רותם: לך לסעיף 13, שם תהיה לך כניסה למעגנה.
<אהרון זיסו: הוא מכיר את זה.
<אהרון זיסו: דיברנו על זה.
<עזריאל רהב: גם על זה יש לנו השגות.
אורי מקלב: השאלה אם יש חיוב לבעלי המעגנות האלה לשים שלט בו מופיע מספר הטלפון.
אורי מקלב: את כל זה לא פותרים אם בעכו זה קיים ובאשקלון לא.
אורי מקלב: אם בכל מרינה יש טלפון חירום, טלפון של מנהל האתר על שילוט מתאים, זה פותר.
<אהרון זיסו: כל מרינה מחויבת בתקנות להציב לוח מודעות שיש בו מידע חיוני.
<אהרון זיסו: בכל לוחות המודעות האלה יש מספרי טלפון של המעגנה, ודרכי תקשורת.
<אהרון זיסו: אלה דברים שמופיעים.
אורי מקלב: וטלפון לשעת חירום.
<אהרון זיסו: זה חלק מהעניין, כן.
<בילי בירון: זה קיים.
<אפרת חקאק: אני רוצה לחזור ל-9(א), בעלי חיים.
<אפרת חקאק: מי האוכלוסייה שבדרך כלל עוברת על העבירה הזאת?
<אהרון זיסו: בדרך כלל אין את העבירה הזאת במעגנות.
<בילי בירון: איסורים מקבילים קיימים בתקנות הנמלים.
<בילי בירון: זאת לא המצאה חדשה.
<בילי בירון: זה דבר שהוא מאוד מקובל.
<אפרת חקאק: האם גם אנשים פרטיים יכולים לעבור על העבירה הזאת?
<אהרון זיסו: מי שמטייל בטיילת של המרינה עם כלב וזרק אותו למים.
<אהרון זיסו: אני אוהב כלבים ולא הייתי עושה את זה.
<עזריאל רהב: האם יש תקנה קיימת גם בנמלים?
<בילי בירון: כן, בהחלט.
<בילי בירון: לקרוא לך אותה?
<עזריאל רהב: כן.
<עזריאל רהב: אני אשמח.
<בילי בירון: תקנות הנמלים, התשל"א-1971.
<בילי בירון: תקנה 23.
<בילי בירון: לא יטבול אדם בנמל ולא יכניס בעל חיים למימי הנמל אלא ברשות מנהל הנמל.
<עזריאל רהב: יש קנס על זה?
<בילי בירון: תקנות הנמלים הן עבירות פליליות.
<עזריאל רהב: אבל אין קנס.
<בילי בירון: עדיין לא הפכנו אותן לעבירות מינהליות.
<עזריאל רהב: מ-1971 לא ראיתם לנכון להטיל קנס בנמלים.
דוד רותם: הם מביאים אותך לבית משפט והשופט יראה לך מה זה.
<עזריאל רהב: או שהוא יפרש נכון את התקנות כמו שאנחנו רוצים.
<עזריאל רהב: יהיה פסק דין של בית משפט שיגיד מה התקנה, איך צריך לפרש אותה ותהיה הלכה פסוקה.
<עזריאל רהב: זה לא שאמרו לפרוטוקול מה זה אומר.
<אהרון זיסו: יש הבדל אחד מאוד מהותי בין הנמלים למעגנות.
<אהרון זיסו: בנמל, מי שמסתובב, אולם אנשי נמל, נקרא להם כך, משיטי כלי שיט, אניות וכדומה.
<אהרון זיסו: במרינה זה לא כך ואתה יודע את זה.
<אהרון זיסו: המרינה פתוחה לציבור אבל הנמל לא פתוח לציבור.
<אהרון זיסו: בנמל יש חובת הישמעות להוראות מנהל הנמל - ואתה מכיר את זה - על כל צוות עובדי הנמל, מי שעושה שימוש בנמל, וכלי השיט שבנמל.
<אהרון זיסו: הסנקציות שם הן הרבה יותר גדולות.
<אהרון זיסו: הן לא בקנסות מינהליים.
<אפרת חקאק: האם דרגות הקנס מקובלות?
אורי מקלב: אנחנו סומכים עליך.
אורי מקלב: יש לזה שפה אחת.
אורי מקלב: אנחנו יודעים שזה חלק מאבני הדרך.
<אפרת חקאק: בכל תחום יש ניואנסים.
אורי מקלב: אין ספק שהקנסות כאן גבוהים באופן יחסי לכל דבר.
אורי מקלב: תקנה כזאת בחוק עזר עירוני עם בעל חי, הקנס הוא לא 800 שקלים אבל כאן הם מבהירים שכל בעל חי, זה פיקוח נפש וזאת שאלת חיים ולכן זה מקבל פרופורציות אחרות.
אורי מקלב: בנושא של בעלי חיים למשל, כניסה או לא כניסה וכל הדברים שאנחנו רגילים להם בחוק עזר עירוני, אלה לא קנסות כאלה גבוהים.
אורי מקלב: כאן הם מציגים את זה לא בגלל בעל החיים, לא בגלל הסדר הציבורי אלא בגלל שאלה של חיים ולכן זאת פרופורציה אחרת.
<אפרת חקאק: אני אוסיף ואומר שבעבירות מינהליות באופן כללי, הסכומים הם בדרך כלל יותר גבוהים מאשר בחוקי העזר של העיריות.
<מיכל גולד: בעבירות קנס אנחנו מגבילים לפי החוק ל-730.
<עזריאל רהב: אפשר להציג כל דבר כסכנת חיים.
<עזריאל רהב: גם בתקנות העזר העירוניות, כלב יכול לרוץ לכביש ולפגוע במכונית, להפיל אופניים ויהיה אובדן חיים.
<עזריאל רהב: אותו דבר גם כאן.
<עזריאל רהב: אין את הבעיה כמו שהם אומרים.
<עזריאל רהב: שלוש שנים לא הייתה אף תביעה, אז לרוץ ישר עם 8,600 שקלים?
<מיכל גולד: בחוקי עזר, עת יש עבירות שמסכנות חיים, אנחנו נותנים את הקנס הגבוה ביותר שהוא 730.
<מיכל גולד: ההגבלה היא בחוק.
<בילי בירון: תקנה 9(ג).
<בילי בירון: "לא ישיט אדם כלי שיט בפעילות של גלישה, חתירה, הפלגה באופנוע ים או ספורט ימי אחר בתחום המעגנה, אלא במקום ובאופן שאישר לו מנהל המעגנה ובתנאים שנתנה להבטחת בטיחות השיט והשמירה על תקינות התעבורה הימית במעגנה".
<בילי בירון: הקנס שאנחנו מציעים לקבוע כאן הוא 1,600 שקלים וזה מקביל במהות שלו לעבירה מינהלית אחרת שקיימת כבר כיום בתקנות על תקנה 68(ב) לתקנות הנמלים (בטיחות השיט).
<בילי בירון: המהות היא זהה.
<עזריאל רהב: מותר לי להגיד את ההשגות שלנו?
<עזריאל רהב: ערבבו כאן
<עזריאל רהב: כמה דברים שלדעתנו כשייטים מערבבים דברים.
<עזריאל רהב: גלישה וחתירה, היא לא הפלגה באופנוע ים.
<עזריאל רהב: הפלגה באופנוע ים במרינה, בסדר גמור, אנחנו בהחלט ואפילו תכפילו את הקנס ומאוד נשמח לכך.
<עזריאל רהב: ילד שגולש עם גלשן ונכנס מבחוץ, להטיל עליו 1,600 שקלים, הגזמתם.
<עזריאל רהב: על מה אנחנו מדברים?
<עזריאל רהב: על פעילות ספורטיבית.
<עזריאל רהב: יש הבדל בין זה לבין אופנוע ים.
<עזריאל רהב: תבדילו.
<אהרון זיסו: אני רוצה לדייק ובלי משחקים כמו שזה מוצג כאן.
<אהרון זיסו: הילד שגולש לא מגיע בעצמו אלא בכל המרינות – ואנחנו מאוד תומכים ומעודדים את זה – אגודות חינוך ימי שמבחינתנו זאת עדיפות עליונה שהן יהיו פעילות במעגנה כי זה נותן להן אפשרות להתאמן גם כאשר הים לא טוב.
<אהרון זיסו: לכן מאוד חיוני שהן יהיו במעגנות.
<אהרון זיסו: זה מצד אחד.
<אהרון זיסו: בהערת אגב, הקנס הוא לא על הילד.
<אהרון זיסו: האגודה מחויבת לנוהלי בטיחות גם של משרד החינוך וגם של מנהל המעגנה כי הם פועלים בתוך המעגנה והאחריות הכוללת היא עליו.
<אהרון זיסו: קורים מקרים, והם קורים לא מעט, שהמדריכים פועלים בניגוד להוראות הבטיחות, מסכנים את הילדים האלה ולזה זה נועד.
<אהרון זיסו: יש פגישות כמעט ברמה שבועית בין מנהלי מרינות למנהלי אגודות חינוך ימי ומועדוני הספורט האלה במרינות כדי לעצור את בעיות הבטיחות.
<אהרון זיסו: לא פעם ולא פעמיים – וגם למצ' זה קרה, הוא יצא מהמרינה ועמד טור של אופטימיסטים מולך וזאת פשוט סכנה.
<אהרון זיסו: המדריך שאמור להוביל אותם עם הסירה הממונעת לא היה שם.
<אהרון זיסו: בדיוק לזה זה נועד.
<אהרון זיסו: הילד לא יקבל את הקנס וזה ברור לכולם.
<אהרון זיסו: יש אחריות של המדריך והמלווה שלו.
<עזריאל רהב: מותר לי לענות?
<עזריאל רהב: אתה צודק לגבי הספורט הימי המאורגן.
<עזריאל רהב: אם תיקח את מרינה תל אביב ואת המועדון בהילטון ממול, אלה אנשים פרטיים שהרבה פעמים נכנסים למים עם גלשנים.
<אהרון זיסו: אסור להם.
דוד רותם: אם הם נכנסים, הם יקבלו קנס.
דוד רותם: אם אנשים נכנסים לתוך המרינה בניגוד למה שכתוב בהוראות, שישלמו את הקנס.
אורי מקלב: האם אפשר לעשות פיצול?
אורי מקלב: לעשות את זה במדרג מסוים.
אורי מקלב: תייר, תייר פנים, שהגיע למלון, יוצא לגלישה ונסחף כי הוא ידע או לא ידע.
אורי מקלב: אם הוא על אופנוע ים, מישהו שמודע לזה, אנחנו תמיד אומרים שלא תמיד אנשים מודעים והשאלה אם המקום כאן להבדיל.
דוד רותם: אם הוא נסחף, הוא לא ישלם קנס.
<אהרון זיסו: זה בטיחות.
<אהרון זיסו: לא על זה מדובר.
<אהרון זיסו: נתן מצ' את הדוגמה של המועדון בתל אביב.
<אהרון זיסו: בדיוק לשם כך הגדירה עיריית תל אביב וסימנה ושינתה ושמה קו מצופים במים צמוד למרינה מדרום, קטע מיוחד להפלגה של כלי שיט לא מנועיים, בדיוק הגלשנים האלה.
<אהרון זיסו: גם אלה שבמרינה, בחלקם, יוצאים מהמרינה ודרך החוף יורדים לים.
<אהרון זיסו: אין שום בעיה ואין שום סיבה שזה יקרה מה שאמרת כי יש להם מקום מוסדר ואתה מכיר אותו.
אורי מקלב: ומה יהיה מחר באשקלון?
אורי מקלב: אני לא בקיא בזה אבל מחר באשקלון תבוא קבוצה ותיכנס?
אורי מקלב: זה נכון שאתה אומר שלא תקנוס אותם.
אורי מקלב: על משהו מקצועי אנחנו משיטים קנס גבוה, אבל כאן יכול להיות שמדובר באזרח.
<בילי בירון: ההשוואה לתעבורה יכולה לעזור לנו כאן.
<בילי בירון: גם אם מגיע אזרח ממדינה בה מותר לדבר בנייד וכאן הוא לא ידבר בנייד, זה אותו דבר.
<בילי בירון: אנחנו לא כותבים בצו התעבורה למעט מי שאינו מכיר או אינו יודע.
<אפרת חקאק: חבר הכנסת מקלב אומר שגם קנס של אלף שקלים יכול להרתיע אזרח פשוט ולא קנס של 1,600 שקלים.
אורי מקלב: דברים שיכולים להיות בטעות ובחוסר מודעות.
דוד רותם: למה קנס של אלף שקלים לא מספיק.
<בילי בירון: אדוני, כמו שאמרתי, הקנס של 1,600 שקלים נקבע על בסיס תקנה מינהלית.
דוד רותם: לא נקבע על בסיס שום דבר.
דוד רותם: אני צריך לקבוע אותו.
<מיכל גולד: יש תקנות עבירות מינהליות דומות שיש בהן עבירה דומה.
<מיכל גולד: אנחנו לא רוצים שיצא מצב שאדם יוכל לעבור עבירה גם על פי זה וגם על פי זה והוא יוכל לקבל קנס בסכומים שונים.
<מיכל גולד: כשאין תקנות מקבילות, זה משהו אחד, אבל כאשר יש תקנה מקבילה שיש לה קנס מסוים, אנחנו מאוד רוצים שלא יהיו פערים.
אורי מקלב: גלשן נקרא כלי שיט?
<אהרון זיסו: כלי שיט, יש תקנות שמחייבות.
<אהרון זיסו: גלשן הוא לא כלי שיט.
<אפרת חקאק: איזה תקנה בתקנות העבירות המינהליות?
<בילי בירון: 68(ב).
<מיכל גולד: 72.
<בילי בירון: 72 היא לעניין הצלילה, מה שאמרנו קודם לגבי 9(ב), ולעניין 9(ג) זאת תקנה 68(ב).
<עזריאל רהב: אם אני יכול לחזור ל-9(ג).
<עזריאל רהב: עד עכשיו דיברתי על אנשים חיצונים, על גלשנים, אבל אם אני קורא את זה עכשיו פעם שנייה, זה גם מדבר עלינו.
<עזריאל רהב: לא ישיט אדם כלי שיט – זה גם אני עם היאכטה שלי – אלא במקום ובאופן שאישר לו מנהל המעגנה.
<עזריאל רהב: הוא צריך לאשר לי באופן אישי?
<עזריאל רהב: הרי זה לא נכון.
<עזריאל רהב: אני לא אצלצל אליו כל יום.
<אמיר צינדר: תהיה רציני קצת בשאלות שלך.
<עזריאל רהב: אתה לא משפטן, עם כל הכבוד, אתה מנהל מרינה ואני לא אתקשר אליך כל יום.
<אמיר צינדר: אתה מפר את תקנות הנמלים כל יום כשאתה יוצא לים ואתה יודע את זה.
<בילי בירון: מדובר על השטת כלי שיט כאשר כלי שיט הוא מגוון רחב מאוד של כלים אבל כתוב לאיזה פעילויות – גלישה, חתירה או הפלגה.
<עזריאל רהב: אני מפלג.
<בילי בירון: הפלגה באופנוע ים.
<אהרון זיסו: כתוב מאוד ברור.
<אהרון זיסו: גלישה אתה לא עושה עם כלי השיט שלך, חתירה אתה לא עושה עם כלי השיט שלך וכלי השיט שלך הוא לא אופנוע והוא לא כלי של ספורט ימי.
<עזריאל רהב: חוזר בי.
<עזריאל רהב: בסדר.
<בילי בירון: תקנה 13.
<בילי בירון: קנס בסך 800 שקלים.
<בילי בירון: 13.
<בילי בירון: חובת הודעה משיט כלי שיט שאינו עוגן במעגנה דרך קבע, לא ישיט את כלי השי שבפיקודו לתחום מעגנה אלא אם כן נתקיים אחד מאלה: לפני כניסתו למעגנה קיבל את אישור מנהל המעגנה לכך.
<בילי בירון: לדעתו מצב חירום מחייבו להיכנס למעגנה בלא הודעה מראש.
<עזריאל רהב: המחיר מוגזם לחלוטין.
<עזריאל רהב: 800 שקלים על כניסה למרינה.
דוד רותם: כניסה למרינה ללא קבלת אישור.
<אהרון זיסו: למישהו שלא עוגן בה.
<בילי בירון: למי שאינו עוגן דרך קבע במעגנה.
<עזריאל רהב: הוא נכנס למרינה בתל אביב לאכול במסעדה, זה עניין מסחרי.
<עזריאל רהב: המרינה רוצה את מה שמגיע לה עבור העגינה והיא צודקת אבל זה עדיין עניין מסחרי.
<עזריאל רהב: מה עניין משרד התחבורה כאן להטיל קנסות?
דוד רותם: זה עניינו של משרד התחבורה להטיל קנסות.
דוד רותם: אם אתה רוצה להיכנס למרינה, תקבל אישור ואל תיכנס בלי שאתה מתוכנן כי אז מה שקורה זה שמישהו שיוצא מהמרינה, עשוי להתנגש בך.
<אהרון זיסו: זה לחלוטין לא עניין מסחרי כמו שהוא אומר.
דוד רותם: גם אם זה עניין מסחרי, זה לגיטימי.
אורי מקלב: כמה עולה כניסה למרינה?
<אהרון זיסו: לא עולה.
<אהרון זיסו: להיכנס למרינה, זה הקטע שהוא לא טרח לומר, אם אתה בא עם היאכטה שלך למרינה, קיבלת אישור ואתה נכנס למרינה לשבת שעתיים במסעדה ולאכול, אתה לא משלם כסף.
<אהרון זיסו: יש רציף לאורחים, עגינה יומית, אתה נכנס לשעתיים-שלוש ולא משלם כסף בשום מרינה בארץ.
<אהרון זיסו: אנחנו לחלוטין לא מדברים על הקטע המסחרי.
<אהרון זיסו: מכיוון שהמרינות מלאות, אין בהן מקומות עגינה, ומי שאינו עוגן דרך קבע, לא בהכרח יודע היכן יש מקומות פנויים, היכן יש מגבלות בטיחות במרינה כי פה ושם יש ריף ויש מגבלה ויש עבודות.
<אהרון זיסו: אומרים שתיצור קשר עם מנהל המרינה שהוא שולט במה שקורה אצלו ויודע היכן מסוכן, היכן לא והיכן יש מקומות.
<אהרון זיסו: הוא לא יגיד לך לא אלא הוא יגיד לך לא רק אם המרינה מלאה וגם רציף האורחים מלא.
<אהרון זיסו: אם יש מקום, הוא יגיד לך שאין בעיה, תיכנס לרציף זה וזה.
<אהרון זיסו: זאת הכוונה כי אחרת אתה תיכנס למרינה ולא יהיו מקומות עגינה ועכשיו מה עושים?
<אהרון זיסו: אתה יודע שיש מגבלות לתמרון.
<אהרון זיסו: זאת הכוונה, כדי שלא יהיו סיכונים ולא בעיות בטיחות, לא למי שנכנס ולא לכלים אחרים.
<אהרון זיסו: לחלוטין לא עניין מסחרי כאן.
<בילי בירון: אני ממשיכה בתקנה 17.
<בילי בירון: קנס בסך 3,200 שקלים.
<בילי בירון: 17.
<בילי בירון: עגינת כלי שיט (א) לא יעגון כלי שיט במעגנה, ולא יתיר מפעיל מעגנה עגינת כלי שיט במעגנה, אם נתקיים אחד מהתנאים המפורטים להלן, זולת אם אישר הממונה על הנמלים את עגינתו, לתקופה ובתנאים שהתנה: (1) אם השטת כלי השיט טעונה רישיון כלי שיט או היתר שיט לפי תקנות הבטיחות – בעל כלי השיט או משיטו לא הציג למפעיל המעגנה רישיון שיט או היתר שיט בר תוקף.
<בילי בירון: (2) מפקח כלי שיט הודיע למפעיל המעגנה כי כלי השיט אינו כשיר לשיט.
אורי מקלב: זה מדבר על רישיון.
<אהרון זיסו: זה כושר שיט כי למי שאין כושר שיט, גם אין לו ביטוח.
<אהרון זיסו: זה אוטומטית.
<אהרון זיסו: בדיוק כמו ברכב.
<בילי בירון: תקנה 17(ג).
<בילי בירון: קנס בסך 1,600 שקלים.
<בילי בירון: "לא יעגון כלי שיט בתחום המעגנה בנתיב שיט או במקום המפריע לגישה לכל רציף או מיתקן אחר של המעגנה, אלא באישור מנהל המעגנה".
אורי מקלב: אדם שעשה זאת, יכול לקבל פעמיים קנס?
<בילי בירון: לא.
<בילי בירון: אנחנו מדברים על עגינה.
אורי מקלב: אבל לפני שהוא עוגן, הוא גם נכנס והוא לא קיבל אישור לכך.
אורי מקלב: איך זה יכול להיות שהוא נכנס ברשות והוא עוגן שלא ברשות?
דוד רותם: אני מכיר הרבה נהגים שיש להם רישיון, מותר להם להיכנס והם חונים במקום מסומן אדום-לבן.
<אהרון זיסו: למשל, חניה כפולה בנתיב תנועה ציבורית.
<ערן פורטוגלי: לשאלתך.
<ערן פורטוגלי: מדובר כאן על אנשים שכן עוגנים כדרך קבע במרינה אבל עוגנים במקום שאסור להם לעגון.
<ערן פורטוגלי: זה הסעיף הספציפי הזה.
<אהרון זיסו: תעלות השיט, כמו שאמרתי, הן אזור חיוני.
<אהרון זיסו: אם אתה זורק עוגן בתעלת שיט, סגרת את תעלת השיט לכולם.
<אהרון זיסו: זה לא כמו כביש שאתה יכול לעבור לנתיב הנגדי.
<אהרון זיסו: כאן אין את זה.
<אהרון זיסו: תעלות השיט הן קטע מאוד מוגבל במרינה ואסור לעגון בו אלא אם קרה מצב חירום, אבל את זה כתבנו בהמשך.
<אהרון זיסו: אם איבדת מנוע או משהו, זרוק עוגן הכי טוב, רק תציל את הכלי.
<אהרון זיסו: היו כבר מצבים כאלה שאני לא יודע להסביר אותם ואין לי הסבר למה צריך לעגון בנתיב שיט.
<עזריאל רהב: לא צריך.
<אהרון זיסו: אני מסכים אבל זה קיים.
<אפרת חקאק: האם אתם יודעים למה בסעיפים מסוימים כן החרגתם את מצב החירום?
<אהרון זיסו: כי זה מאוד בוטה.
<אהרון זיסו: הקטע של כניסה למרינה הוא נושא מאוד כאוב בארץ.
<אהרון זיסו: אין מקומות עגינה והיום זאת בעיה גדולה.
<אהרון זיסו: הבעיה המרכזית שלנו בתחום הזה היא שאין מקומות עגינה במרינה וכרגע לא נבנות מרינות חדשות.
<אהרון זיסו: גם אם יוחלט שכן ייבנו, זה תהליך של שנים רבות.
<אהרון זיסו: לכן יש מצוקה מאוד מאוד קשה.
<אהרון זיסו: יש לנו בעיה קשה במרינות של משיגי גבול, ואני אומר זאת בצורה הכי בוטה.
<אהרון זיסו: אנשים מביאים כלי שיט בלי אישור, בלי הודעה, בלי שום דבר, מגיע מנהל המרינה בבוקר לעבודה - והנה, יושב מולי אחד שהיה לו את זה שלוש פעמים בחודש האחרון – ויש לו כלי שיט חדש במרינה שאף אחד לא יודע של מי הוא, מה הוא, יש לו ביטוח, יש לו כושר שיט, אין לו כושר שיט, אולי הוא בכלל גנוב.
<אהרון זיסו: זה קורה.
<אהרון זיסו: לכן את זה החרגנו.
דוד רותם: איך גונבים כלי שיט?
<אהרון זיסו: עולים ומפליגים.
<אהרון זיסו: הייתה בעיה במרינה תל אביב שהתפרסמה בכל העיתונים עם גנב סדרתי.
<אהרון זיסו: שש פעמים הוא גנב כלי שיט, שש פעמים ניסה לגנוב כלי שיט במרינה תל אביב ופעם אחת הוא הצליח ואפילו יצא אתו.
<אהרון זיסו: רדפו אחריו ותפסו אותו.
<אהרון זיסו: הדברים האלה קורים.
<אהרון זיסו: לכן בקטע של כניסה למרינה עם כלי שיט והקטע הזה של חירום של משיט כשיש תקלה והוא חייב להיכנס, הוא בהחלט סביר, הוא קורה, הוא קרה והוא גם יקרה.
<אהרון זיסו: אני לא אגיד לשום משיט לא להיכנס במקרה חירום אלא תיכנס, תציל את עצמך ואת כלי השיט.
<אהרון זיסו: זאת עדיפות ראשונה וזאת האחריות הראשונה של הסקיפר, העליונה, בטיחות הצוות שלו וכלי השיט שלו.
<אהרון זיסו: לכן כאן עכשיו לא חשוב, תיקשר לכלי שיט אחר, לא משנה לאן, אבל תציל את הכלי.
<אהרון זיסו: מלבד זה אתה לא יכול לבוא ולתפוס מקום שהוא של מישהו אחר.
<אהרון זיסו: מקומות עגינה לא קיימים ויש חוזה עם בעל כלי שיט שזה המקום שלו.
<בילי בירון: תקנה 17(ד).
<בילי בירון: "לא יטיל משיט עוגן בתחומי מעגנה, אלא בהיתר מראש ממנהל המעגנה, זולת אם נועדה הטלת העוגן למנוע סכנה של ממש לחיי אדם או לכלי השיט".
<בילי בירון: זה פחות או יותר כל הדברים עליהם שוחחנו עד עכשיו.
<בילי בירון: תקנה 19(ב), למעט הפרת כלי הימאות הטובה, קנס בסך 1,600 שקלים.
<בילי בירון: 19.
<בילי בירון: תנועת כלי שיט במעגנה (א) מנהל המעגנה, באישור הממונה על הנמלים, יורה על מהירות השיט המותרת במעגנה.
<בילי בירון: לא ישיט אדם כלי שיט במהירות העולה על המהירות המותרת שנקבעה כאמור, ובכל מקרה ישיט את כלי השיט בלא ליצור גל ירכתיים, ובהתאמה לתנאי מזג האוויר, עומק המים וכללי הימאות הטובה.
דוד רותם: איך אני יודע באיזה מהירות מותר לי להשיט את כלי השיט?
<אהרון זיסו: בכל מעגנה יש בהוראות המעגנה, יש בחוזה עגינה ובדרך כלל יש בכניסה שלט שאומר מה המהירות המותרת למי שאינו עוגן דרך קבע.
<אהרון זיסו: מי שעוגן דרך קבע, יש לו חוזה עגינה במעגנה וזה מופיע בו.
<אהרון זיסו: הקטע החשוב המהותי כאן הוא לא המהירות שהגדיר מנהל המעגנה אלא גל הירכתיים כי מי שמפליג מהר, מעלה גל ירכתיים וגורם לטלטול ופגיעה בכלים אחרים במעגנה.
<אהרון זיסו: לכן אמרנו שבכל מקרה בלי לעשות גל ירכתיים.
אורי מקלב: עד כמה שזכור לי מהדיונים הקודמים, נדמה לי שלדייגים היו הערות רכות לגבי גל הירכתיים.
דוד רותם: הם יהיו כאן.
דוד רותם: נזמין אותם.
אורי מקלב: השאלה אם זה מדיד או לא.
<אהרון זיסו: גל ירכתיים מאוד קל לראות.
<אהרון זיסו: קשה למדוד אבל זה דבר מאוד ברור כי אתה רואה שהוא עושה גל ירכתיים.
אורי מקלב: גם אם המהירות מותרת, הוא עושה גל ירכתיים או תנאי מזג אוויר.
דוד רותם: כתוב בהתאמה לתנאי מזג האוויר.
אורי מקלב: זה כל כך לא מדיד.
דוד רותם: אי אפשר יהיה להטיל קנסות כאלה.
<קריאה: מי שיהיה סדרתי, יקבל את הקנס.
אורי מקלב: אז הוא ילך לבית משפט.
<עזריאל רהב: שילך לבית משפט ויגיד שהוא לא עשה את זה.
<עזריאל רהב: כדי להוכיח את זה, יצטרכו לצלם את זה.
<עזריאל רהב: זאת הדרך היחידה להוכיח את זה.
<עזריאל רהב: אני חייב להגיד כאן שלמרות שאני רואה בתקנה הזאת דבר לטובת בטיחות השיט, אני חושב שכרגע הבעיה הגדולה שקורית בארץ היא לא במרינות אלא היא בנמלים ושם אף אחד לא כופה את זה.
<עזריאל רהב: אתה יודע יפה מאוד מה קורה בקישון עם כל הגוררות של רשות הנמלים שבאות לשם ועושות גלים ואף אחד לא כופה ואף אחד לא טרח להשיט עליהם קנס.
<עזריאל רהב: אתם באים לסירות שלא מרימות שום גל ואין את הבעיה הזאת.
אורי מקלב: יש תקנה כזאת בנמלים?
<אהרון זיסו: אני לא יודע.
<אהרון זיסו: אני לא ממונה על הנמלים.
<בילי בירון: אני לא חושבת שיש שם קנס.
אורי מקלב: אבל קיים איסור.
<בילי בירון: אני מתארת לעצמי שכן.
<אהרון זיסו: אני לא יודע אבל זה לא רלוונטי.
<אהרון זיסו: יכול להיות שבגלל זה הדייגים התנגדו.
<אהרון זיסו: יושב כאן מנהל הנמל ביפו, אצלו קיימת הבעיה הזאת לא מעט כאשר החוקים לא בהכרח נר לרגלי הדייגים ונוח להם לתת גז ואחרי המבול.
<ראובן אברמוביץ: ונגרמים נזקים לכלי שיט אחרים.
<אהרון זיסו: הרבה פעמים הם עושים נזק לכלים אחרים.
<אהרון זיסו: אני לא ראיתי את זה כמעט לחלוטין, אני לא זוכר שראיתי, שיאכטה עשתה את זה אבל בהחלט ראיתי שוב ושוב ביפו ובקישון את סירות הדיג וגם באשקלון.
<אהרון זיסו: היכן שיש דייגים, אתה רואה את הבעיה כי הם לא סופרים את האחרים.
דוד רותם: אנחנו נעסוק בזה בפעם הבאה עת יבואו הדייגים.
<בילי בירון: תקנה 23(ב), קנס בסך 1,600 שקלים.
<בילי בירון: 23.
<בילי בירון: איסור סיכון לאש (ב) לא יבצע אדם עבודות הלחמה, ריתוך או חיתוך או ליטוש באש או באופן העלול לגרום גצים, ברציף, על כלי השיט או בכל מקום אחר במעגנה, אלא ברשות מנהל המעגנה ובהתקיים התנאים המוקדמים שהורה מנהל המעגנה לגבי עבודות כאמור.
דוד רותם: זה לגבי הדייגים, נכון?
<אהרון זיסו: זה חל על כולם.
<אפרת חקאק: אבל לדייגים יש מה לומר.
דוד רותם: הדייגים הם אלה שצריכים לתקן את הסירות שלהם.
<מיכל גולד: נדון בזה בדיון הבא כאשר הם יהיו כאן.
<אהרון זיסו: זה נכון, זה חל גם על הדייגים.
<אפרת חקאק: הרבה מהתקנות לגבי כלי שיט חלות גם על הדייגים ויכול להיות שבדיון הבא הם יבואו ויתנגדו.
<בילי בירון: תקנה 24(ב), קנס בסך 1,600 שקלים.
<בילי בירון: 24.
<בילי בירון: כיבוי דליקות (ב) פרצה דליקה בכלי שיט, יודיע על כך המשיט או בעל כלי השיט, במהירות האפשרית באמצעים שעומדים לרשותו, למנהל המעגנה ולרשות הכבאות.
<בילי בירון: חובת הודעה כאמור תחול על המשיט אף אם הדליקה כובתה.
דוד רותם: אם הדליקה כובתה, למה אני צריך לבלבל את המוח?
<אהרון זיסו: מסיבה מאוד פשוטה, כי יכול להיות שכיבית את השריפה אצלך בכלי השיט אבל כתוצאה מהשריפה נגרם נזק לכלים אחרים שקרובים אליך.
דוד רותם: אתם דואגים עכשיו לביטוח?
<אהרון זיסו: הביטוח הוא לא מענייני.
דוד רותם: אז למה אתה מתערב?
<אהרון זיסו: נגרם נזק לכלי שיט אחרים וזאת בעיית בטיחות ו/או לרציף ולמתקניו, למשל לאספקת החשמל והמים ברציף.
<אהרון זיסו: כל כלי השיט האלה מחוברים למערכות חשמל.
<אהרון זיסו: הייתה לך שריפה, עשית קצר – למיתקן הזה קוראים פדיסטל אליו מחוברים ארבעה כלי שיט – ויכול להיות שעכשיו גרמת נזק למערכות החשמל שלהם ובוודאי מנעת מהם אספקת חשמל שהיא צורך חיוני לכלי שיט במעגנה כי זה מה שמפעיל את שאיבות החירום אם למשל יש כניסת מים.
<אהרון זיסו: לכן אתה חייב להודיע בכל מקרה, כדי שיבוא מנהל המעגנה ואנשיו ויבדקו אם יש נזקים לגורמים אחרים.
<עזריאל רהב: זה רק בתנאי שאתה קשור לרציף.
<עזריאל רהב: אם אתה לא קשור לרציף?
<אהרון זיסו: אם אתה לא במרינה, אתה לא חייב להודיע.
<עזריאל רהב: אני כן במרינה, אני לא קשור לאף אחד ואני כיביתי את השריפה לפני שבאתי לרציף.
<עזריאל רהב: הקנס הוא עדיין קנס מאוד מאוד מופרז, 1,600 שקלים.
<עזריאל רהב: אלה הרי דברים שמודיעים.
<עזריאל רהב: קצת הגיון.
<בילי בירון: אם יודעים, אין שום קושי ולא נעברה עבירה.
<בילי בירון: אם מנהל המעגנה יודע, לא נעברה העבירה.
<עזריאל רהב: יש מקרים שבעל הסירה הודיע לביטוח ולא הודיע למנהל המעגנה.
דוד רותם: שיודיע גם למנהל המעגנה.
<בילי בירון: זה לא צריך להיות קשה, בעיקר בימינו עם כל אמצעי הטכנולוגיה.
<בילי בירון: תקנה 27(א).
<בילי בירון: 27.
<בילי בירון: מניעת זיהום (א) לא ישליך אדם כל חפץ או חומר בתחומי המעגנה, לא יניחו ולא ישפוך אותו, ככל שיש בכך כדי להביא לפגיעה בבטיחות השיט או לפגיעה בסביבה, אלא במקום שייעד לכך מנהל המעגנה.
<אפרת חקאק: אתם יכולים לתת כמה דוגמאות?
<רני עמיר: אני מנהל אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה.
<רני עמיר: בעניין הזה אנחנו עובדים יחד עם משרד התחבורה.
<רני עמיר: רצית דוגמאות למצבים כאלה של משליכי פסולת ויש הרבה.
<רני עמיר: כל מנהל מעגנה יודע שתחתית המעגנה היא אתר פסולת לכל דבר ועניין ובהחלט בכוונתנו למנוע את זה.
<רני עמיר: אחד הדברים העיקריים שיכול לשמש כאן כגורם מרתיע הוא קנס.
<רני עמיר: אתה מוצא על קרקעית המעגנה כל דבר החל מצמיגים, דרך מצברים, גרוטאות וכולי.
דוד רותם: מכיוון שממילא אנחנו צריכים לקיים עוד ישיבה עם הדייגים, אני אעצור כאן כי אני צריך ללכת לוועדת האתיקה.
דוד רותם: אנחנו נמשיך את הדיון בישיבה הבאה.
דוד רותם: אנחנו נעסוק היום בהצעת חוק-יסוד : הממשלה (תיקון) (הגברת המשילות) של חברי הכנסת רותם, אילטוב, עמאר ורונן הופמן.
דוד רותם: אנחנו נעסוק גם בהצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 61) (העלאת אחוז החסימה והגברת המשילות), של חבר הכנסת רונן הופמן.
דוד רותם: אתה רוצה להגיד לנו מה אתה רוצה?
רונן הופמן: אני יכול לחזור על הדברים שאמרתי בפעם הקודמת.
רונן הופמן: אני סבור שסף חסימה נמוך מתמרץ ויוצר אווירה של בידול ופלגנות.
רונן הופמן: העלאת אחוז החסימה היא חיונית בעיני כדי למנוע מצב שמפלגות קטנטנות יקבלו כוח פוליטי בלתי פרופורציונלי לגודלן האמתי.
רונן הופמן: לשמחתי, אני רואה שלאורך השנים האחרונות כמעט מכל סיעות הבית יש הסכמה בעניין הזה, או לפחות הייתה הסכמה בעניין הזה.
רונן הופמן: שמחתי לראות שסיעת מרצ הגישה בעבר הצעה דומה.
רונן הופמן: קראתי את דברי ההסבר.
<עמי ברקוביץ: ל-4%?
רונן הופמן: הם הגישו ל-3%, אבל קראתי את דברי ההסבר שלהם, הם מאוד תואמים ומאוד משקפים את דברי ההסבר בהצעה שלי.
רונן הופמן: חברים במפלגת העבודה כמובן תמכו בעבר הלא רחוק בעניין הזה.
רונן הופמן: אני מצר על כך שהדיון בהצעה הזאת הפך להיות דיון שרתמו אותו לאיזשהו נרטיב של הדרת מיעוטים וכדומה.
רונן הופמן: דברים לחלוטין לא רלוונטיים ולא ענייניים להצעת החוק הזאת.
דוד רותם: מה אחוז החסימה שאתה רוצה שיהיה?
רונן הופמן: 4%.
רונן הופמן: זאת ההצעה המקורית, וזאת ההצעה שאִתה אני נשאר.
דוד רותם: אתה מוכן להתפשר על 3.5%?
רונן הופמן: אני רוצה לשמוע טיעונים.
רונן הופמן: אם אפשר לשמוע עוד צדדים, עוד טיעונים וכן הלאה.
דוד רותם: אתה תשמע פה הרבה טיעונים למה לא צריך לנגוע באחוז החסימה.
דוד רותם: למה צריך לבטל אותו בכלל.
דוד רותם: דב חנין יבוא וייתן לך הרצאה ארוכה מאוד שלא צריך לנגוע באחוז החסימה.
רונן הופמן: לכן אני אומר, החישובים האם מספר מינימלי של חברי סיעה בכנסת יהיה ארבעה או חמישה – זה ויכוח מעניין.
רונן הופמן: אני אשמח לשמוע למה דווקא 3.5% ולא 4%.
<עמי ברקוביץ: אולי נשמע למה 4%.
דוד רותם: ראש הממשלה רוצה 3.5%.
דוד רותם: <סיגל קוגוט:> אבל אני מניחה, חבר הכנסת הופמן, מאחר שאתה אמרת שאין לך כוונה להדיר מיעוטים, שההנחה שלך היא שהם אכן כן יהיו מיוצגים.
רונן הופמן: <סיגל קוגוט:> גם בשיטה שלך.
רונן הופמן: <סיגל קוגוט:> במיוחד בגלל האפשרות אצלנו לרוץ ביחד כמה מפלגות.
רונן הופמן: לרוץ ביחד כמה מפלגות, פירושו של דבר – הרי גם זה לא חדש.
רונן הופמן: שוב, לאורך השנים מפלגות חברו יחד גם כדי לעבור 2% חסימה.
רונן הופמן: לכן אני לא חושב שאנחנו נכנסים לתרבות פוליטית שהיא איננה מוכרת והיא דרמטית.
רונן הופמן: סיעות תצטרכנה להתאחד כדי להקים מפלגות.
רונן הופמן: זה קרה בעבר.
דוד רותם: עכשיו אתה תשמע הסברים.
<עמי ברקוביץ: אבל אולי תוכל בכל זאת להסביר – כיוון שהמטרה היא להגביר את המשילות – איך זה מגביר את המשילות?
רונן הופמן: אני מוכן לחזור על זה.
דוד רותם: הנה, דב חנין יסביר לך עכשיו בנאום ארוך מאוד למה את אחוז החסימה צריך בכלל לבטל.
ג'מאל זחאלקה: יש הצעה כזאת?