GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: אם כל הראיות ישנן ויש ענין לציבור, מה הבעיה פה?
אמנון רובינשטיין: אגב, המלים "חוסר ענין לציבור" לא מתאימות, השיקול הוא שהנזק הוא יותר גדול מהתועלת.
אמנון רובינשטיין: כשיש סכסוך שכנים שאין אתו אלימות גופנית, או סכסוך על רכוש, הנזק שבמשפט פלילי ארוך הוא יותר גדול מאשר התועלת הציבורית.
אמנון רובינשטיין: לזה הכוונה.
אמנון רובינשטיין: אני מדבר על סכסוכים מעין אזרחיים שהגוון האמיתי הוא האזרחי.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: יש המון תיקים שנכללים בסטטיסטיקה אבל מדובר בהם בכל מיני העלבות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הפקס אצלי עובד שעות נוספות עם כל מיני תלונות שמישהו העליב את השני.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: לפעמים מגישים תלונה על זה והרבה פעמים לא מגישים גם בגלל חופש הביטוי וגם בגלל העלות מול התועלת.
אמנון רובינשטיין: אני אומר שהעמדת אדם לדין, בעיקר בעבירות חמורות, זה הדבר האחרון, צריך לעשות הכול כדי להימנע מזה, זה רק כשאין ברירה.
אמנון רובינשטיין: אי-אפשר להתעלם מדו"ח מבקר המדינה, הוא אומר דברים קשים.
אמנון רובינשטיין: אני מצטרף אל הבקשה של ענת מאור לגבי סטטיסטיקה בינלאומית.
אמנון רובינשטיין: יש מחקר, שאני לא זוכר איפה קראתי אותו, שאין כל קשר בין שמירת החוק לבין מספר התיקים המוגשים או מספר המאסרים.
אמנון רובינשטיין: לגבי מאסרים אני מכיר את הסטטיסטיקה.
אמנון רובינשטיין: במדינות שבהן יש ריבוי מאסרים, כמו ארצות-הברית בה יושבים שני מיליון איש בבית-סוהר, אין קורלציה בין שמירת חוק לבין אחוז האוכלוסיה הנמצא בבית-הסוהר.
אמנון רובינשטיין: בישראל לא רק שהסמכות היא בידי המשטרה והפרקליטות אלא שחוק היידוע הוקפא כעת.
אמנון רובינשטיין: כלומר, מעמידים אדם לדין, הוא לא יודע והוא לא יכול לבוא כמו הסניגוריה הציבורית ולומר שאולי צריך לסגור את התיק.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מקיימים את זה.
אמנון רובינשטיין: אני לא מבין את הטענה שלפיה אומרים כי גם בלי החוק מקיימים את זה.
אמנון רובינשטיין: אם בלי החוק מקיימים את זה, למה האוצר אומר שזה יעלה 70 מיליון שקל.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לא בהיקפים כאלה.
אמנון רובינשטיין: אז אני מציע לעשות את זה בהיקפים יותר קטנים.
אמנון רובינשטיין: אדם לא יודע שהולכים להעמיד אותו לדין.
אמנון רובינשטיין: מבחינת האוצר ומשרד המשפטים כל ההליך של עיכוב הליכים הוא הרבה יותר יקר.
אמנון רובינשטיין: כלומר, היידוע צריך לחסוך כסף ולא לבזבז כסף.
מרינה סולודקין: הנושא של מדיניות סגירת התיקים הוא מאוד חשוב ואנחנו מאוד מודים למשטרה, לפרקליטות וליועץ המשפטי לממשלה שנתנו לנו דיווחים והסברים בנושא כל כך חשוב.
מרינה סולודקין: במחצית שנות התשעים קמו ברחוב הרוסי ארגונים לזכויות אדם ומפלגה פוליטית "ישראל בעלייה" ואחת הסיבות לכך היא מדיניות סגירת התיקים כאשר עולים מתלוננים וילידי הארץ הם הנאשמים.
מרינה סולודקין: כשהתחלתי לעבוד בכנסת ה-14 הגיעו ללשכתי תיקים שנסגרו מחוסר ענין לציבור.
מרינה סולודקין: היה מקרה שקטעו אוזן לילד עולה והנאשם היה מבוגר.
מרינה סולודקין: התיק נסגר מחוסר ענין לציבור.
מרינה סולודקין: גם המשפחה לא ידעה איך לערער ואיך להתלונן וגם עורכי הדין לא ידעו.
מרינה סולודקין: עם הגעת פרקליטת המדינה והיועץ המשפטי לממשלה המצב השתפר, אין לי עכשיו תיקים כמו אלה שהיו לי בתחילת שנות התשעים.
מרינה סולודקין: עם כל השיפורים אצלכם אומרים ברחוב שלנו שסגירת התיקים מחוסר ראיות היא בגלל המקצוענות הירודה של חלק מהחוקרים במשטרה.
מרינה סולודקין: לחוקרים אין מספיק השכלה גבוהה אז סוגרים את התיקים מחוסר ראיות.
מרינה סולודקין: עד היום אין כתב אישום בפרשה חשובה ברחוב הרוסי, הרצח של החייל יאן שבשוביץ.
מרינה סולודקין: אין כתב אישום נגד מי שיזם את הקטטה ויאן נדקר בה, השוטר לשעבר אלברט לוי.
מרינה סולודקין: כתבתי לפרקליטת המדינה וליועץ המשפטי ואני מחכה לתזוזות חשובות כי קהילה של מיליון איש עוקבת אחרי זה.
מרינה סולודקין: לפני כחודש הייתי צריכה לפנות ליועץ המשפטי לממשלה בפרשה בה נהג אגד דרס ילדה עולה חדשה בת 6 וסגרו את התיק מחוסר אשמה.
מרינה סולודקין: רק עם עזרתו של היועץ המשפטי פתחנו את התיק ויהיה כתב אישום.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אין לנו מספיק תקשורת עם הקהילה של העולים בגלל שפה וסיבות אחרות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הזמנתי אלי את עורכי העתונים.
אמנון רובינשטיין: צריך למנות דובר רוסית במחלקה הזאת.
אופיר פינס-פז: קיבלתם תקן לעוזר דובר ברוסית.
מרינה סולודקין: העתונות הרוסית מלאה בבקורת עניינית.
מרינה סולודקין: אני פונה אליכם לשקול בזהירות סגירה של תיקים אם עולים מתלוננים.
אופיר פינס-פז: אנחנו נפרדים מפרקליטת המדינה שחייבת ללכת לישיבה דחופה.
נסים זאב: בציבור יש תחושה שלא כולם שווים ולא כולם מקבלים אותה התייחסות.
נסים זאב: בנושא של אריה דרעי, ציבור גדול לא קיבל את ההחלטה לגביו שכן 1,400 אסירים יצאו מבית-הסוהר אחרי מחצית, אריה דרעי לא יצא וזה ענין לציבור.
נסים זאב: אני מדבר עם היועץ המשפטי לממשלה שהוא תלמיד חכם והוא יודע שכתוב "לא תגורו מפני איש".
נסים זאב: משפט זה משפט והדין צריך להיות שווה לכולם.
נסים זאב: בגלל שהוא איש ציבור אין זה אומר שהוא צריך לשלם מחיר יותר כבד.
נסים זאב: יש סוגיה שמטרידה אותי בעקבות כתבה צהובה, זדונית ומגמתית שכאילו אמרתי שצריך להבדיל בין ספרדים לבין אשכנזים בקשר לאלימות במשפחה.
נסים זאב: אמרתי דברים כדי לא לפרק את המשפחה.
נסים זאב: לפעמים הפרקליטות מתערבת גם כשהאינטרסים של התובע נוגדים את מה שהפרקליטות חושבת.
נסים זאב: אמחיש זאת.
נסים זאב: ליוויתי זוג שהיתה אצלו אלימות.
נסים זאב: בית-המשפט פסק שבועיים מאסר, הפרקליטות ערערה ובית-המשפט המחוזי פסק תשעה חודשים.
נסים זאב: כבר ארבע שנים מאז המקרה הזה הם חיים יחד, האשה מתחננת כי זה גורם נזק והורס את התא המשפחתי.
נסים זאב: יתרה מזאת, לאחר שהוא קיבל תשעה חודשים יש עוינות כלפיו והוא לא מקבל אפילו חופשה בשבת.
נסים זאב: גם אם היה לי בולדוג הייתי משחרר אותו לשבת חופשה.
נסים זאב: לאיש הזה יש תשעה ילדים קטנים והוא לא מקבל חופשה כי הוא אלים.
נסים זאב: זאת אומרת, רוצח יקבל חופשה לאחר שני שלישים, אדם שהיה אלים במשפחה לא מקבל חופשה.
נסים זאב: זו השפעה לא נכונה בעקבות כמה מקרי רצח של נשים אבל אני חושב שלא דנים פה לגופו של ענין, אין פה שיקול דעת נכון ורציני.
נסים זאב: לגבי הנושא שהעלה חבר-הכנסת שאול יהלום.
נסים זאב: נאמר לגבי מתיישבי יש"ע שצריך להקים צוות לטיפול בהסתה ובהמרדה.
נסים זאב: בתסקיר הזה כתוב שהצוות ירכז את כל המידע החשוב, הגלוי והסודי, ויוודא שלא יהיה עיכוב במתן החלטתו של התובע.
נסים זאב: סעיף נוסף הוא שיוגש כתב אישום ותישקל האפשרות לבקש מעצר החשוד עד גמר ההליכים.
נסים זאב: קראתי את זה מתוך דף.
נסים זאב: יש תחושה שיש פה ציבור מופלה לרעה ואסור שזה יקרה, חס וחלילה.
נסים זאב: אני מכיר את יושרו של היועץ המשפטי לממשלה אבל הציבור צריכה להיות לו תחושה שהוא שווה לציבור אחר.
נסים זאב: אני לא רוצה להזכיר את התיקים של צוקר ושל מרגלית שנסגרו למרות שהיו שם אולי עבירות דומות ומקבילות לעבירות שאחרים עשו.
נסים זאב: יש תחושה של איפה ואיפה ואסור שזה יקרה.
אופיר פינס-פז: בבקשה, פרופ' יורם שחר.
פרופ' יורם שחר: תודה רבה על ההזמנה.
פרופ' יורם שחר: אני לא נמצא כאן כדי להציע פה הצעות קונקרטיות, אני לא איש מעשה ואני לא מחויב לשום מוסד.
פרופ' יורם שחר: המסר שאני רוצה לומר הוא שבלי מהפכה משמעותית לא ניתן יהיה לעשות שום שינוי משמעותי.
פרופ' יורם שחר: התחושה שלי, שלדעתי רבים בציבור שותפים לה אבל לי קל יותר להביע אותה, היא שהחברה הישראלית ממשפטת את עצמה למוות ושמערכת המשפט ממקצעת את עצמה למוות.
פרופ' יורם שחר: בכל פעם שאנחנו עומדים בפני משבר, כשיש תחושות קשות לציבור לגבי התנהגות של אלמנטים שונים במערכות הצדק, כמעט תמיד הפתרון הוא דרישה ליתר כוח אדם ושידרוג מערכות.
פרופ' יורם שחר: להערכתי הפתרון הזה לא יועיל.
פרופ' יורם שחר: זה דומה לכביש חוצה ישראל חדש שייתפס בעוד חודשיים בעשרות אלפי מכוניות.
פרופ' יורם שחר: ירשנו מהבריטים שיטה משפטית שהם, בשל היותם שליטים קולוניאליים, הוציאו ממנה את העיקר, וזה האלמנט העממי שלה.
פרופ' יורם שחר: פרופ' רובינשטיין רמז לחלקים מסוימים והם חסרים אצלנו וצריך להחזיר אותם.
פרופ' יורם שחר: ירשנו מהבריטים שיטה משפטית שנתלשו ממנה המושבעים – אני לא מציע להחזיר את המושבעים – אבל גם נתלשו ממנה שופטי השלום הלא מקצועיים, הלא משפטנים.
אמנון רובינשטיין: ה"מג'יס סטרייטס".
פרופ' יורם שחר: ה"מג'יס סטרייטס".
פרופ' יורם שחר: הבריטים לא הירשו לנו שיהיו שופטי שלום לא מקצועיים מפני שהיינו נייטיבס, הם לא סמכו עלינו.
פרופ' יורם שחר: הם עינו את ילידי המקום בשיעורי משפט עד שהם היו כשירים ותרבותיים מספיק מבחינתם כדי לנהל עבורם את המערכות.
פרופ' יורם שחר: לנו יש אנשים מצוינים משלנו, יש לנו עשרות אלפי אנשים ששירתו את המדינה בצורות אלה ואחרות – רבנים, גנרלים לשעבר, אנשים שניהלו מפעלים, אנשים שניהלו משרדים, אנשים שהיו בכנסת לשעבר, המון אנשים שיכולים לשרת את הציבור בהתנדבות ובשמחה רבה כשופטי שלום.
פרופ' יורם שחר: למה זה קשור לנושא שלנו היום?
פרופ' יורם שחר: להערכתי, מקצועיות היתר של השפיטה והירושה הלא נכונה של כללי הראיות שרובצים על השיטה מהדרג הנמוך ביותר, דרג שופטי השלום, אלה נוזלים למטה לכל אורך הדרך.
פרופ' יורם שחר: מה פירוש אין די ראיות בתיק?
פרופ' יורם שחר: אין די ראיות לפי קנה המידה שהורישו לנו הבריטים והם מיותרים לגמרי בחלק עצום מן המקרים.
פרופ' יורם שחר: מה פירוש השאלה בדבר הימצא או העדר הענין לציבור?
פרופ' יורם שחר: זה נובע מכך שהשאלה היא חמורה כאשר הכלי היחיד שבו התביעה משתמשת הוא כתב האישום הגדול: כל מדינת ישראל נגד אדם אחד מסוים מאות אלפי פעמים בשנה, אפילו בעבירת תעבורה.
פרופ' יורם שחר: אציע הצעה שאין לה שום יישום קונקרטי כי אני חושב שאין לו סיכוי אבל להערכתי ניתן ליישם אותו בתוך שישה חודשים בודדים.
פרופ' יורם שחר: לצדה של מערכת המשפט ימונו עשרות אלפי אנשים – נסתפק בינתיים באלפים – להיות שופטי שלום.
פרופ' יורם שחר: אני גם לא אבהל מהרעיון שהם יהיו שופטי שלום שכונתיים ובכל שכונה יהיה שופט שלום בהתאם לאופיה של השכונה, אדם לא מקצועי שהתכונה העיקרית שלו היא שהוא לא יהיה משפטן ויוכל לשפוט את העם.
פרופ' יורם שחר: מכאן יזל הכול למטה בקני מידה עממיים אל תהליכי חקירה יותר פשוטים, אל תהליכי העמדה לדין יותר פשוטים ולסנקציות עממית.
פרופ' יורם שחר: יש להחזיר את המשפט אל העם.
פרופ' יורם שחר: כל זמן שנרצה לשפר את הצדדים המקצועיים של מה שנעשה, להערכתי, נעסיק עוד ועוד עשרות אלפי אנשים מצוינים - שהיו יכולים לשרת את המדינה באופן אחר כי כולם הם בוגרי בתי-הספר והמכללות למשפטים – בעיסוקים שאינם ראויים לכישורים ולאנרגיות שלהם.
פרופ' יורם שחר: צריכים לשלוח את האנשים האלה לעשות דברים אחרים ולתת לעם לשפוט את עצמו.
אופיר פינס-פז: השופט אלון גילון, שאלה.
אופיר פינס-פז: האם יש תיאום בין השופטים בישראל לבין התביעה הכללית בהקשר למדיניות?
אופיר פינס-פז: כאשר אומרים שיש אפשרות סבירה להרשעה, מה המשמעות?
השופט אלון גילון: עד כמה שאני יודע, אין תיאום לפני שמגישים כתבי אישום.
אופיר פינס-פז: אני לא מדבר על תיאום ברמה הזאת אלא תיאום ברמת ההתייחסות ללשון החוק.
אופיר פינס-פז: אם פרקליטות המדינה מחליטה עכשיו שבתיק זה או אחר אין סיכוי להגיע להרשעה, או אין סבירות גבוהה להגיע להרשעה היא עושה את זה משום שהיא מתייחסת למדיניות השפיטה של השופטים בעבירות מסוג זה או ברמות תיקים מסוג זה ואיך בודקים את הראיות וכדומה.
אופיר פינס-פז: אני לא מדבר על תיאום ברמה של הישיבה ביחד, אלא תיאום ברמה של מדיניות בהתייחס ללשון החוק, לפסיקה ולפרקטיקה.
השופט אלון גילון: על השאלה הזאת היתה צריכה לענות פרקליטת המדינה.
השופט אלון גילון: אם היא לומדת מפסקי הדין על מדיניות היא צריכה ליישם אותה.
אופיר פינס-פז: האם יש אחידות במדיניות של מערכת המשפט בכל הערכאות בהתייחסות שלכם לכתבי אישום, לראיות?
אופיר פינס-פז: בית-משפט עליון דומה לבית-משפט מחוזי, או דומה לבית-משפט שלום, או למחוזות?
אופיר פינס-פז: האם מישהו בודק את אחידות השפיטה?
אופיר פינס-פז: אם התיק של רפול בנושא של מאגרי מידע, שדיברו עליו, היה מגיע לשופט חשין אני מניח שהוא לא היה אומר על זה זוטי דברים כי אני יודע כמה דעתו חמורה וקשה לגבי שימוש ללא סמכות במאגרי מידע או ניצול יתר של סמכות.
השופט אלון גילון: לדעתי אין מדיניות מוכתבת.
השופט אלון גילון: לפי שיטת המשפט שלנו, של התקדים המחייב, בית-המשפט העליון מחייב את בתי-המשפט האחרים אבל בתי-המשפט האחרים לא מחייבים זה את זה.
אופיר פינס-פז: אין בדיקה יזומה של הנהלת בתי-המשפט ברמה הזאת, אלא רק כאשר יש ערעור על תיק?
השופט אלון גילון: אין בדיקה, כל תיק לגופו.
אופיר פינס-פז: פרופ' קנת מן, בבקשה.
פרופ' קנת מן: דנו כאן בשתי שאלות שונות לחלוטין.
פרופ' קנת מן: הנושא של סגירת התיקים בפרקליטות הוא נושא אחד, והנושא של סגירת תיקים במשטרה הוא אחר.
פרופ' קנת מן: אי-אפשר להשוות ביניהם ולדון בהם כמקשה אחת.
פרופ' קנת מן: לפרקליטות יש, יחסית, משאבים משמעותיים לרכז מעט החלטות לגבי תיקים גדולים וחמורים.
פרופ' קנת מן: איך עושים את זה?
פרופ' קנת מן: בהשקעה גדולה של זמן, מחשבה, עיון בראיות ובחומרים נוספים.
פרופ' קנת מן: אולי אפשר לבקר החלטה זו או אחרת אבל ההחלטות מושקעות מאוד.
פרופ' קנת מן: במשטרה, בגלל הכמות של התיקים אי-אפשר להיכנס להליך הזה.
פרופ' קנת מן: במאות אלפי תיקים אי-אפשר לצפות ממדורי התביעות, מתובעים וראשי מחלקות תביעה להיכנס לכל תיק באותה גישה ועם אותו הליך.
פרופ' קנת מן: אלה שתי פרוצדורות שונות לחלוטין וצריך לחשוב איך להבנות את שיקול הדעת של המשטרה בצורה שונה, עם כללים שאפשר להחיל אותם כמעט באופן אוטומטי באלפי תיקים.
פרופ' קנת מן: אם הוועדה הזאת רוצה להיכנס לזה, בשיתוף הגורמים המתאימים, זה שונה משאלת הפרקליטות.
פרופ' קנת מן: הניסיון שלנו הוא שכאשר בסניגוריה אנחנו משקיעים מאמץ, אפשר להביא לסגירת תיק אבל זה לא צריך להיות כתוצאה מתיק שיש בו ייצוג והשקעה.
פרופ' קנת מן: ההחלטה הראשונית צריכה להתקבל במשטרה בתיקים שאפשר לא להגיש אותם אם היתה המסגרת הנכונה לקבלת החלטות וכוח אדם כדי להפעיל את המערכת הזאת.
פרופ' קנת מן: גם אני חש כל הזמן שלמשטרה אין מספיק כוח אדם להשקיע בתיקים האלה, אני מזדהה עם דרישתם ליותר כוח אדם.
פרופ' קנת מן: יותר מזה, אי-אפשר לצפות מהם היום ליצור מדיניות אחידה כאשר על גבו של כל תובע יש כל כך הרבה תיקים.
אופיר פינס-פז: בבקשה, עורך דין נתן קנת.
עו"ד נתן קנת: הפסיקה קובעת שזוטי דברים זו מתן סמכות לבית-משפט לעכב הליכים שזהים לסמכויות של היועץ המשפטי.
עו"ד נתן קנת: אני חושב שרוב המקרים של סגירת תיק מחוסר ענין ציבורי היו נופלים בגדר זוטי דברים אם היו מוסיפים את הסמכות לפרקליטות ולמשטרה לסגור תיקים בשל זוטי דברים.
עו"ד נתן קנת: עד היום אם הם לא סוגרים את התיק בשל זוטי דברים, אומרים: תלך לבית-המשפט ותטען את זה.
עו"ד נתן קנת: הזמן של בית-המשפט מתבזבז מפני שבית-המשפט צריך לשמוע את כל הראיות ולהחליט אחר-כך שזה נכנס לגדר זוטי דברים.
עו"ד נתן קנת: דבר שני, הביקורת הציבורית על סגירת תיק בשל חוסר ענין לציבור היתה מוקהית אם היו נותנים אפשרות למתלונן שתיקו נסגר להגיש קובלנה פלילית פרטית.
עו"ד נתן קנת: אני לא יכול להגיש קובלנה מפני שתיק של גניבה נסגר ואמרו לי: אין ענין לציבור.
עו"ד נתן קנת: אילו היתה לי אפשרות כזאת, הייתי מגיש את זה לבית-המשפט.
אופיר פינס-פז: אתה יכול להגיש תביעה אזרחית.
עו"ד נתן קנת: לא, אני רוצה להגיש תביעה פלילית, לקבל הרשעה ואחר-כך ללכת על בטוח בתביעה אזרחית.
עו"ד נתן קנת: הערה ליועץ המשפטי.
עו"ד נתן קנת: בזמן המנדט, בשנים הראשונות של מדינת ישראל, מינו עורכי דין פרטיים בשל הלחץ על היועץ המשפטי לייצג אותו במשפטים פליליים רציניים.
עו"ד נתן קנת: הערה אחרונה.
עו"ד נתן קנת: היום לבית-משפט יש סמכות לעכב הליכים במקרים מסוימים.
עו"ד נתן קנת: מדוע לא להרחיב ולתת לו אותן הסמכויות שיש ליועץ המשפטי?
אופיר פינס-פז: גם אני רוצה לתרום את חלקי.
אופיר פינס-פז: אני שמח שיש היענות מצדך ואני מציע שתעביר לוועדה דו"ח בשם כל המערכות, גם הפרקליטות וגם התביעה המשטרתית.
אופיר פינס-פז: תקצה מישהו מאנשיך לשבת אתנו ויחד עם סיגל קוגוט נכין נוסח קצר וברור שנותן תשובות, מצד אחר לא חושף את מה שלא ראוי ולא נכון לחשוף אבל מגלה את מה שראוי שיהיה בו שיפור.
אופיר פינס-פז: כל אחד אמר את דעתו.
אופיר פינס-פז: אני מכבד את דעתו של פרופ' שחר, של פרופ' רובינשטיין, של שאול יהלום ושל כל מי שדיבר בדיון.
אופיר פינס-פז: אני חושב אחרת.
אופיר פינס-פז: אנחנו חיים בחברה עבריינית, לצערי.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לספר לכם שלאשתי פרצו שלשום את המכונית, היא הלכה למשטרה ואמרו לה: הכול בדיחה.
אופיר פינס-פז: זה לא בשביל שמישהו באמת ימצא מי עשה את זה אלא יש ביטוח.
אופיר פינס-פז: היא גם ראתה לכמה אנשים פרצו את המכוניות בלילה בשכונה שלנו.
אופיר פינס-פז: אנחנו חיים בחברה עבריינית וקשה ואני לא בטוח ששופטים לא מקצועיים יתנו תשובה לזה, יכול להיות, אני לא דוחה שום רעיון אבל אני מסכים אתך, פרופ' שחר, שעוד תובע או פחות תובע לא יפתרו את הבעיה.
אופיר פינס-פז: אנחנו צריכים לדעת באיזו סביבה אנחנו פועלים.
אופיר פינס-פז: אני אומר לכם שמוגשים פחות מדי כתבי אישום, נסגרים יותר מדי תיקים.
אופיר פינס-פז: אני לא מקבל את זה ש-20%-25% מהתיקים נסגרים מחוסר ענין לציבור, בעיני המספר גדול.
אופיר פינס-פז: קיבלנו את הדיווח המתוקן של חנה אבל עדיין עשרות אלפי תיקים נסגרים מחוסר ענין לציבור למרות שיש ראיות.
אופיר פינס-פז: נכון שיש פה עלות מול תועלת אבל יש פה גם תפיסה איך שלטון החוק בא לידי ביטוי הלכה למעשה.
אופיר פינס-פז: נכון שזה עולה כסף, משפט עולה כסף, הפרקליטות עולה כסף, מה לעשות – דמוקרטיה עולה כסף ויש עלויות לתועלות החברתיות האלה.
אופיר פינס-פז: אני לא אוהב את הנתון של עיכוב הליכים.
אופיר פינס-פז: 25%-30% מהמקרים מקבלים עיכוב הליכים?
אופיר פינס-פז: זו סגירת תיקים שכבר נמצאים בהליך משפטי אחרי כתבי אישום, זה לא דבר של מה בכך.
אופיר פינס-פז: אלה מספרים גדולים לטעמי.
אופיר פינס-פז: יכול להיות שאני קפדן מדי אבל זה נראה לי המון.
אופיר פינס-פז: אמרתי שאניח הצעת חוק פרטית בענין חוק ההמרדה.
אופיר פינס-פז: לא יכול להיות שאדם שחשוד לכאורה בסעיפים כאלה ואחרים של המרדה בתוך שישה חודשים חייבים להגיש כתב אישום.
אופיר פינס-פז: אם החקירה מתארכת?
אופיר פינס-פז: אם מתגלים נימוקים אחרים?
אופיר פינס-פז: יש תיק על אדם ספציפי שאני לא רוצה להזכיר אותו שגם על הרקע הזה לא הוגש נגדו כתב אישום בתחומים האלה.
אופיר פינס-פז: אמרו את זה כאן נסים זאב ואחרים ואני רוצה להגיד את זה על השולחן: נסגרו יותר מדי תיקים נגד אנשי ציבור.
אופיר פינס-פז: אני מצביע תמיד כאשר באים לכנסת לבקש הסרת חסינות, כולל עזמי בשארה.
אופיר פינס-פז: מפני שכאשר יועץ משפטי לממשלה בא לכנסת ומבקש הסרת חסינות של חבר כנסת עם כתב אישום צריך לכבד את זה.
אופיר פינס-פז: אם חבר הכנסת יצא זכאי – מאה אחוז, בשביל זה יש בית-משפט.
אופיר פינס-פז: ועדת הכנסת היא לא בית-משפט.
אופיר פינס-פז: גם הפרקליטות והתביעה הם לא בית-משפט.
אופיר פינס-פז: אני יודע שיש שאלה אם אפשר להרשיע אבל כאשר בודקים את כל הנתונים בשנים האחרונות כמה אישי ציבור לא עמדו בסופו של דבר לדין, בעיני זה הרבה יותר מדי.
אופיר פינס-פז: הם היו צריכים לבוא לבית-המשפט ואם הם היו יוצאים זכאים – כל הכבוד, נמחא כפיים, אלא אם כן כל החקירה היתה שום דבר.
אופיר פינס-פז: פה יש בעיה, השופט גילון, כאשר בית-משפט אומר במקרה מסוים דברים קשים על הגשת כתב אישום נגד איש ציבור שאתמול הופיע בכנסת בטריבונאל שעשו למשטרה בוועדת הפנים.
אופיר פינס-פז: אז השופט אומר: מה הדבר הזה ועוד מלים גסות שאני לא רוצה לומר אותן.
אופיר פינס-פז: אני חי בתחושה שלתביעה הכללית יש עמדה יותר קפדנית בענייני שלטון החוק מאשר לבית-המשפט.
אופיר פינס-פז: הם טעו ברמה הערכית, התפישתית, הנורמטיבית איך להתייחס לענין.
אופיר פינס-פז: לפעמים התביעה נרתעת מללכת לבית-המשפט ולהתמודד שם כי השופטים "ינפנפו" אותה.
אופיר פינס-פז: זה מטריד.
אופיר פינס-פז: אני יודע שזה מסובך ושאי-אפשר לקיים על זה דיון מהותי ברמות האלה כי יגידו שיש תיאום, חלילה.
אופיר פינס-פז: אולי אפשר לעשות את זה במסגרת סימפוזיונים של פקולטה אבל פעם צריך להושיב את אליקים רובינשטיין את אהרון ברק ואחרים לשולחן לדיון רציני בענין הזה.
אופיר פינס-פז: יש מגבלה קשה של כוח אדם.
אופיר פינס-פז: פרופ' שחר צודק בכך שזה לא יפתור את הבעיה.
אופיר פינס-פז: אני חי בתחושה שאני מקווה שהיא מוטעית, או שזה לא בסדר עדיפות גבוה, או שזה לא מעניין מספיק את הממשלה.
אופיר פינס-פז: יש פה התקדמות של החקיקה, למשל, חוק איסור הלבנת הון מחייב היערכות נוספת בפרקליטות, במשטרה ובאלף ואחד מקומות אבל אין לזה שום התייחסות.
אופיר פינס-פז: זה לא רק בכוח אדם.
אופיר פינס-פז: אני לא פוסל שום רעיון חדש.
אופיר פינס-פז: להבדיל, בית-משפט לתביעות קטנות הוא עדיין משהו אחר, הוא בין גישור לשפיטה והוא מאוד אפקטיבי.
אופיר פינס-פז: הוא מאפשר לאנשים להתדיין בהליכים מקוצרים באופן יחסי ולהגיע לתוצאות.
אופיר פינס-פז: כהנחיה אני מבקש שלא תהיה סגירת תיקים סדרתית לאדם מסוים, גם לא ברמה של היוצא מן הכלל.
אופיר פינס-פז: לא יכול להיות שכל הזמן אדם ייהנה מהספק ושפעם אחר פעם אחר פעם הוא לא יועמד לדין ויסגרו לו תיקים.
נצ"מ מרגלית קורפרו: אם אין ראיות, אין ראיות.
אופיר פינס-פז: אנשים שמהלכים בשולי החוק ויוצאים בנס צריכים לבוא פעם אחת לבית-המשפט, מוכרחים להתמודד עם זה.
סנ"צ חנה פסובסקי: כשדיברתי על עילות הסגירה אולי יצרתי רושם מוטעה לגבי כמות התיקים המטופלים על-ידי התביעה המשטרתית.
סנ"צ חנה פסובסקי: רציתי להבהיר שבשנים האחרונות אנחנו מגישים כ-50,000 כתבי אישום בשנה.
סנ"צ חנה פסובסקי: לגבי כתבי אישום שמוגשים לכאורה שלא על-פי הנחיות, מבקר המדינה דיבר על עבירות קלות שבגינן מוגשים כתבי אישום.
סנ"צ חנה פסובסקי: או שאנחנו סוגרים יותר מדי, או שאנחנו מגישים יותר מדי כתבי אישום.
סנ"צ חנה פסובסקי: אנחנו סבורים שאנחנו לא מגישים יותר מדי כתבי אישום בגין עבירות קלות.
אופיר פינס-פז: בבקשה, תגובת היועץ המשפטי לממשלה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני מצטער שהזמן קצר ושלא היתה לכם הזדמנות לשמוע את דפנה ביינוולד על העבודה שלה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אתם ראיתם בעיניכם שיש כאן
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: דילמה ציבורית ועניינית שיש מי שאומר שיש יותר מדי תביעות, ושיש מי שאומר שיש פחות מדי תביעות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: זה מראה שאנחנו פועלים במציאות אנושית מורכבת בה יש כמה סוגי אילוצים.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: יש אילוץ של שיקול הדעת ויש אילוץ של כוח אדם ומה שכרוך בזה ובתוך זה אנחנו מתמרנים.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: מישהו יגיד שהוא לא שוגה או שאין מקרים שראויים לתיקון?
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: לכן אני שמח על היוזמה לגבי הסטטיסטיקה, אין שום בעיה לגבי שקיפות ונתונים.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הדילמה הקלסית שיש בעיקר לאנשי משטרה היא האלימות במשפחה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: איך מהתלונה הזאת הוא ידע אם זה במסגרת הסכסוך על הגירושים, או שמא זה באמת אדם אלים שהיום לא יעשה שום דבר אבל מחר בבוקר תהיה מצדו אלימות גבוהה או רצח, רחמנא ליצלן?
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: מה הוא יעשה?
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הוא יטה באופן נורמלי לצד החובה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אחר-כך אומרים שזה יותר מדי או פחות מדי.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: לשאלות האלה אף פעם אין תשובה של מחשב אלא תשובה של בני אדם ובני אדם שוקלים בשיקול דעת.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני יכול לדבר יותר בשם הפרקליטות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני לא חושב שבתיקים מגישים תביעות שווא.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: המשטרה, כמו כל גוף, צריכה לחשוב היטב מתי היא מגישה תיקים או לא מגישה אותם.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: לידידי שאול יהלום.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: קוממה אותי מאוד גם אישית וגם מקצועית הטענה על אפליה במחוז ש"י.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הנוהל שעליו מדובר נוגע לישראלים שבאים לאזור אם הם גרים שם או לא, ולא נגד "מתנחלים" או אנשים תושבי האזור.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: העבודה של טליה ששון והצוות שלה היא קשה ולאורך שנים.
אופיר פינס-פז: יש טענות הפוכות ששמעתי אותן מן המשטרה של אפליה לטובה של המתנחלים שלא מגישים נגדם תיקים.
שאול יהלום: לא צריך להיות במחוז ש"י צוות מיוחד, זו אפליה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אין שום אפליה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: בואו נדבר ביושר, כל השאלות האלה הן גם חלק מוויכוח פוליטי.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הכול לגיטימי.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הפרקליטות והמשטרה אינם מפלים לגבי תושבי ההתיישבות היהודית ביש"ע.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: להיפך, תראה את ההתכתבויות שלי עצמי וגם של חבריי שהן עם רגישות לתקופה הזאת, למצב הקשה יותר שם וההחלטות מתקבלות ברגישות הזאת.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הצוות הזה לא עוסק בתושבי יש"ע, הוא עוסק בהתפתחויות שם ובכל הארץ בהסתה ובאלימות, לא רק במחוז ש"י.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני לא רוצה להיכנס לפינות שהן לא הצד המשפטי אלא עניינים פוליטיים.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: בצד המשפטי ההנחיות הן ברורות ולוקחות את הדברים ברגישות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני קורא את הדו"חות מהישיבות ואת הסטטיסטיקה ולא צריך לתקוף את השליח.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: יותר מזה, דווקא התקופה הרגישה מביאה לרגישות יתר.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני אומר בכבוד לרב זאב, הבאת דוגמאות שאני לא יכול להתייחס אליהן ככלל.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: מי שיבוא לא רק עם סיסמוגרף הלב, מכשיר שבודק מה יש לי ולחבריי בראש ובלב, במציאות כל כך מורכבת תמיד יימצא מישהו שלא מרוצה מתיק פלוני.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הדברים האלה הם חלק מהמציאות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הזכרת אדם שלא קיבל חופש במקרה של אלימות במשפחה, אני לא יודע את המקרה הזה, אבל יש לדוגמה עברייני מין שהם בעלי סטיות, אם הוא לא מודה ולא נכנס למסגרת של טיפול לך תשחרר אותו ואחרי זה יהיה אונס, מה תעשה?
נסים זאב: לא דיברתי על אונס, דיברתי על כך שהאשה התחננה וביקשה.
נצ"מ מרגלית קורפרו: לפני חודשיים שלושה היה מקרה שבו אשה באה התחננה ואמרה השלמנו.
נצ"מ מרגלית קורפרו: אחרי יומיים האשה הזאת נרצחה.
נצ"מ מרגלית קורפרו: אחר-כך מפנים אצבע מאשימה כלפי המשטרה ואומרים: אתם לא בסדר.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני מקבל מכתבים בבקשה לסגור תיק, או שלא ימשיכו בתיק כשהבעל הוא הכותב והאשה היא החותמת, אני מזהה את זה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הרב זאב, יכול להיות שמבין מאות מקרים במקרה אחד מישהו נפגע אבל בגדול אין לנו הרבה ברירות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: חבר-הכנסת פינס אומר לשיטתו כי יותר מדי תיקים נגד אנשי ציבור נסגרו.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: זה אחד מהנושאים שיש בהם שקיפות הכי גבוהה כי יש לי החלטות מנומקות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אפשר לבקר אבל יש שקיפות בענין הזה ונדמה לי שהגשת בג"צ בענין.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אנחנו נמצאים בתפר של שסעי החברה הישראלית בהרבה תחומים ואני לא רוצה להיכנס למשפטיזציה שדיבר עליה פרופ' שחר, יש בעיה בענין הזה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: עם כל הכבוד, המעשיות של ההצעה שלו נראית לי בעייתית.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני לא שולל את הרעיון של אנשים מן הישוב שעוסקים ביישוב סכסוכים אבל אני לא יכול כרגע להיכנס לזה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: ליושב-ראש, אני מסכים אתך שלגבי מי שיש לו סגירות סדרתיות המשטרה תעלה את הדברים בצורה מחשבית כדי לראות מה קרה לאדם פלוני לאורך השנים כך אפשר לראות את הסיפור ההיסטורי שלו.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: עוד נשאר מה לומר אבל נשאיר את זה לזמן אחר.