GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה שפר: ראשית אני מבקש להוסיף לדברי המנכ"ל ולהודות לוועדה, לכל משרדי הממשלה ולגופים הפרטיים בסקטורים השונים.
יהודה שפר: בעיני כל היושבים סביב השולחן הזה רצו ריצת מרתון, ואילו אני הצטרפתי להקפה האחרונה של האצטדיון.
יהודה שפר: לפחות בהקפה האחרונה הזאת זכיתי לשיתוף פעולה מלא.
יהודה שפר: אני מבקש לציין במיוחד את משרדי הממשלה השונים, הרשויות השונות, הממשלה כמובן – ובעיקר איגוד הבנקים, חברות הביטוח ויתר הסקטורים.
יהודה שפר: בלוח זמנים קצר מאוד הם סייעו לנו להשלים את חקיקת המשנה ועל כך התודה.
יהודה שפר: היום יתחיל משטר חדש במדינה, משטר של דיווחים.
יהודה שפר: היום, אחרי חצות, אנשים יהיו מחויבים לדווח במכס, בכניסה וביציאה מישראל, על הכנסה והוצאה של מטבע בסכומים של 80,000 ש"ח ומעלה.
יהודה שפר: מיום ראשון הבא יחלו הדיווחים של הבנקים.
יהודה שפר: הדיווחים יהיו על כסף במזומן, המחאות נוסעים וכל מה ששווה ערך למזומן או מט"ח.
יהודה שפר: החל בחודש הבא, ביום 17 במרץ, יחלו הדיווחים של יתר הסקטורים.
יהודה שפר: אנחנו נמצאים כבר שבוע במשרדינו החדשים בתל-אביב, ומצוידים במחשב שמסוגל לקלוט את הדיווחים.
יהודה שפר: אנחנו נמצאים בשלב של קליטת 10 עובדים בערך, שכבר עובדים ברשות לאיסור הלבנת הון.
יהודה שפר: יש מכרזים נוספים בנציבות שירות המדינה – וכל מי שנוכח כאן ומעוניין בכך, או מכיר מישהו שמעוניין בכך – מוזמן להגיש הצעות.
יהודה שפר: המכרזים יסתיימו בשבוע הבא.
יהודה שפר: עד סוף השבוע הבא יהיו מכרזים להשלמת רשות של 23 איש, שתהיה בה גם מערכת מחשוב מתוחכמת מאוד, שלדעתנו תוכל לקלוט את הדיווחים.
יהודה שפר: אני מבקש להרחיב ולספר על מערכת המחשוב: בסוף השבוע נסיים הליכי מכרז לרכישת מערכת מחשוב עדכנית מאוד לעיבוד נתונים ואחזור מידע.
יהודה שפר: המערכת תיכנס לפעולה רק בעוד כשנה.
יהודה שפר: בשנה הראשונה, בעזרת תוכנות בסיסיות יותר, נבצע עיבוד ראשוני של המידע.
יהודה שפר: החל בעוד כחודשיים נוכל לבצע עיבוד ראשוני של המידע – של הדיווחים הרגילים.
יהודה שפר: ומהיום הראשון נהיה מסוגלים לטפל בפעולות חריגות ולבצע חקירות ובדיקות.
יהודה שפר: נקבע סטנדרט אבטחה ושמירה על מידע גבוה מאוד.
יהודה שפר: המשימה המרכזית שלנו היא לאבטח את המידע הזה ולשמור עליו.
יהודה שפר: זהו מידע רגיש מאוד.
יהודה שפר: הוא לא יימסר אלא לפי כללים מצומצמים מאוד שנקבעו בחוק.
יהודה שפר: על שולחן הוועדה היום מונחים הכללים המנחים.
יהודה שפר: לא נכנסנו לפרטי-הפרטים של תכניות האבטחה, אולם הם קובעים פרמטרים עקרוניים לה.
יהודה שפר: לפחות בשלב הראשון המשימה המרכזית שלי, בעיניי, היא לאבטח ולשמור על המידע הרגיש הזה.
יהודה שפר: כך ננהג.
יהודה שפר: לגבי הערתו של היו"ר, אני מבהיר שאנחנו מקיימים מגעים עם הציבור ונפגשים עם כולם, למרות לוח הזמנים הקשה.
יהודה שפר: האדם שהיו"ר הזכיר בדבריו פנה אליי, קיבל הזמנה להיפגש מייד עם ראש אגף האיסוף, כדי להסביר את נושא האיסוף המיידי.
יהודה שפר: הטענות שלו היו לגבי החוק עצמו, ולכן הצעתי לו להיפגש עמי בעוד כחודש, כשהדברים יירגעו, כדי לדון בתיקונים אפשריים לחקיקה.
יהודה שפר: הוא נעלב מהתשובה, ופנה אל יו"ר הוועדה.
יהודה שפר: אני מצר על כך, אולם בשלב הראשון אנחנו מתעסקים ביישום ההוראות הקיימות בלבד.
יהודה שפר: בשלב הבא נשמע פניות מהציבור ותגובות לצווים ולחוקים – וכבר כעת יש פניות רבות כאלה.
יהודה שפר: אנשים רבים חושבים שיש מקום לתקן ולשנות דברים.
יהודה שפר: נושא החלפנים הוא בהחלט נושא חשוב בעינינו.
יהודה שפר: ועדת השרים לחקיקה אישרה בשבוע שעבר את הנוסח הממשלתי של הצעת החוק בעניין זה.
יהודה שפר: ההצעה תונח על שולחן הכנסת בשבוע הבא, לדעתי, כחוק.
יהודה שפר: כעת, משיש הסכמה ממשלתית על הרגולטור והמתכונת שתיקבע בחוק, אפשר להתקדם עם חקיקת הצו, ונוכל להגיע לוועדה הזאת בהקדם האפשרי.
יהודה שפר: הרגולטור שנקבע הוא משרד האוצר.
אופיר פינס-פז: יש תחושה שהרבה כסף יצא את המדינה בזמן האחרון, משום שאנשים חששו מכניסת החוק לתוקף ומהפעלת הרשות.
אופיר פינס-פז: יש שמועה שכסף יצא.
אריה יוסקוביץ: למדתי שלא להתייחס לשמועות הללו.
אריה יוסקוביץ: אין להן שום בסיס.
אריה יוסקוביץ: אני שומע עליהן כאן לראשונה.
פרדי וידר: גם אני לא שמעתי על כך.
אופיר פינס-פז: נעבור לדון בצווים עצמם.
אופיר פינס-פז: נתחיל לדון בתקנות איסור הלבנת הון (דרכים ומועדים להעברת דיווח לפי פרק ד' לחוק, למאגר המידע), התשס"ב2002-.
אופיר פינס-פז: אגב, יש לציין לטובה במיוחד את עו"ד וייסמן, שהשקיעה בנושא עבודה רבה גם לאחר פרישתה, וראויה לדעתי לכל הערכה.
יהודה שפר: בהחלט.
יהודה שפר: אגב, חלק מהצווים שהוזכרו בדיווח ברדיו כאילו עדיין לא הושלמו מונחים היום על שולחן הוועדה.
גלוריה וייסמן: התקנות הללו נוגעות לדיווחים שכל אדם שנכנס למדינה או יוצא אותה חייב לדווח, אם הוא מחזיק עמו מזומנים – והכוונה למזומנים של המדינה או של מדינה אחרת, המחאות נוסעים ושיקים בנקאיים.
גלוריה וייסמן: כלומר – כל דבר שאפשר להפוך למזומן.
גלוריה וייסמן: על כל אדם, אזרח או תייר, לדווח על החזקה שכזאת אם הוא מחזיק מעל 80,000 ש"ח; אם זוהי הכניסה הראשונה של אדם שנכנס לישראל כעולה, הסכום החייב בדיווח הוא מיליון ש"ח ומעלה.
גלוריה וייסמן: כך קבע המחוקק.
גלוריה וייסמן: הדיווח לרשות יהיה באופן מרוכז, באופן תקופתי.
גלוריה וייסמן: התקופה המינימלית היא שבוע, אבל אפשר לקבוע גם תקופות אחרות.
גלוריה וייסמן: ראש הרשות יכול לקבוע קביעות אחרות לפי המצב בשטח.
גלוריה וייסמן: איננו חושבים שיהיו הרבה דיווחים שכאלה.
גלוריה וייסמן: בדרך כלל אנשים אינם מגיעים עם סכומים שכאלה.
אורי ברוק: אספר כיצד הדברים יפעלו.
אורי ברוק: ראשית אני מבקש להבהיר שמדובר בשיקים בנקאיים ולא בהמחאות פרטיות.
אורי ברוק: המכס, בכל נקודות המעבר ולא רק בנמל התעופה בן-גוריון, כולל במשלוחי חבילות, יקבל דיווח כללי לפי האופן שהמדווח היה מדווח לו היה מצהיר על טובין – במסלול האדום או לפקיד המכס שנמצא במקום.
אורי ברוק: יש כמה נקודות גבול שבהן אנשי ביקורת הגבולות לקחו על עצמם את התפקיד הזה, ומנהל המכס הסמיך אותם כפקידי מכס לצורך העניין.
אורי ברוק: בכל תחנה ובכל מעבר נקבע מתאם לפי תקנה 2(א).
אורי ברוק: המתאימים יהיו מוסמכים להעביר את הדיווחים למוקד הארצי של המכס, והוא ייקבע לפי סעיף 2(ג).
אורי ברוק: הכספים יועברו בתוך מעטפות אטומות.
אורי ברוק: פקיד המכס יקבל את הכסף ויעביר אותו למתאם, והוא יכניס את הכסף למעטפה אטומה שאי-אפשר לפתוח אותה בלי שהפתיחה תיראה.
אורי ברוק: המעטפה ממוספרת באופן חד-ערכי וכך יתנהל המעקב אחריה.
אורי ברוק: המעטפות יגיעו למוקד הארצי בליווי דו"ח המפרט את תאריך הדיווח, מקום הדיווח וסכום הדיווח – ללא פרטיו של המדווח.
אורי ברוק: הן ירוכזו במוקד הארצי, לא ייפתחו שם אלא יועברו לרשות כולל דו"ח נלווה באותה מתכונת.
אורי ברוק: כמובן שיהיה מעקב ודיווח על קבלה מהרשות.
אופיר פינס-פז: ואם אדם לא דיווח והוא נתפס?
אורי ברוק: אם הוא לא דיווח ועבר במסלול הירוק, הוא הפר את חובת הדיווח.
אורי ברוק: לפי סעיף 10 לחוק אפשר לתפוס את הכסף.
יהודה שפר: יש שני מסלולים: אחד מהם הוא ועדת עיצומים, שעדיין לא הוקמה.
יהודה שפר: יש עיצום כספי וכרגע יש בעיה משפטית לבצע זאת.
יהודה שפר: יש לקוּנה בחוק בעניין זה, לא הייתה הסמכה מפורשת להקים ועדת עיצומים למכס.
יהודה שפר: בינתיים יש אפשרות להגיש כתב אישום ולחלט את הכסף.
אורי ברוק: המדיניות תהיה שלא להגיש כתבי אישום בשלב הראשון, בשבועות הראשונים.
אורי ברוק: באופציה הפלילית אין חילוט אלא תפיסה.
אופיר פינס-פז: אישרנו בעבר את טופסי המכס, נכון?
אורי ברוק: נכון, הם אושרו בעברית.
אורי ברוק: הם מופצים היום בעברית ובאנגלית.
אורי ברוק: אני מקווה שבתוך שבוע עד שבועיים יהיו גם טפסים בערבית וברוסית.
אופיר פינס-פז: איך אנשים ידעו על החוק?
יעל אביר: יצאו פרסומות בנושא, שלטים, במעברי הגבול.
אורי ברוק: כבר היום הוצבו פלקטים במקומות שעדיין לא הוצבו שלטים קבועים.
אורי ברוק: יהיו גם שלטים קבועים, גם פלקטים, גם פליירים שיחולקו, וגם פרסומים בעיתונות.
אורי ברוק: הטפסים עצמם נמצאים אצל פקיד המכס, כמו טפסים לדיווח על כל דבר אחר.
אריה יוסקוביץ: בעבר דובר על חלוקה של החומר במטוסים, חלוקה ידנית.
אופיר פינס-פז: נכון, כך האדם לא יוכל לטעון שלא ידע ולא שמע.
אורי ברוק: היה גם רעיון שכל אחד יצהיר אם יש לו או אין לו כסף.
אורי ברוק: אגף המכס החליט בשלב קודם שהוא איננו משנה מההליך הרגיל של העבודה.
אורי ברוק: בשיטה הזאת מיישמים את שיטת המסלולים.
יהודה שפר: אין כוונה לחובת דיווח במטוס, אלא רק להצעת טפסים לנוסעים.
אורי ברוק: אצלנו חשבו שזה לא נכון, קודם כל מבחינה תדמיתית.
אורי ברוק: לפי התקנות אנחנו מחויבים לפרסם את חובת הדיווח בתחנות הגבול.
אופיר פינס-פז: אז אפשר לתת טופס לכל מי שעובר בתחנה, לכל מי שמחכה למזוודות.
אופיר פינס-פז: אפשר גם לתת טופס בכניסה, כשבודקים את הדרכונים.
אופיר פינס-פז: אבל חשוב שיהיה מעשה אקטיווי כלשהו.
אופיר פינס-פז: אם הדבר איננו מופיע בתקנות כעת, אני מודיע שאכניס זאת לתקנה.
יעל אביר: הנושא הזה איננו נוגע לתקנה הזאת, אלא לתקנות אחרות.
יעל אביר: והן אושרו.
אורי ברוק: יש בעיה אופרטיווית ביישום הדברים.
גלוריה וייסמן: לדעתי מה שסוכם הוא לא שיחלקו את הטופס במטוס – כי למכס היו סיבות מדוע לא לעשות כן.
גלוריה וייסמן: ההצעה הייתה לתת במטוס הסבר על הדברים.
גלוריה וייסמן: להודיע על החוק.
גלוריה וייסמן: חלוקת הטופס עצמו הייתה מבלבלת את שיטת המסלולים וכו'.
גלוריה וייסמן: על כך דובר – אני זוכרת זאת.
גלוריה וייסמן: אולם הטפסים מחולקים במספר מצומצם של שפות ולכן אם יימסר מידע במטוס, התייר יוכל לברר את העניין עם הדיילת זמן-מה לפני הנחיתה, ולא כשהוא עובר את ביקורת הדרכונים.
גלוריה וייסמן: כשאדם זר מגיע למדינה שאיננה המדינה שלו הוא מרגיש שלא בנוח.
גלוריה וייסמן: חשבתי שכך היה מובן לכולם – שבמטוס יחולק פלייר.
אורי ברוק: הנושא אכן עלה, אולם מר עודד ברוק, סמנכ"ל חקירות לשעבר, התנגד לכך.
גלוריה וייסמן: הוא התנגד למתן הטופס במטוס, אבל לא התנגד לפלייר.
גלוריה וייסמן: למה שיתנגד לתת מידע?
גלוריה וייסמן: מדוע צריך להכשיל אנשים?
אריה יוסקוביץ: הנושא הזה יהיה קריטי בשלב בירור העברה הפלילית.
אריה יוסקוביץ: האדם יטען שלא ידע על החוק.
יעל אביר: כמו שהאדם יודע שעליו להצהיר על טובין מסוימים גם אם לא מחלקים לו את המידע במטוס, הוא ידע גם על זה.
אופיר פינס-פז: ההצהרה על טובין קיימת בכל מדינה, גם במדינת ישראל, מאז הקמתה.
אופיר פינס-פז: החוק הזה חדש.
אופיר פינס-פז: לפחות בשנים הראשונות יש לפעול כדי להטמיע את המידע.
אופיר פינס-פז: אינני מבין מדוע אנשי המכס מתעקשים להימנע מכך.
יעל אביר: נביא את הנושא לידיעת ההנהלה.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שהנושא יובא לדיון בהנהלת המכס.
אופיר פינס-פז: אני מבקש לעדכן את הוועדה בתוצאות הדיון הזה, בתוך שלושה שבועות או חודש.
אופיר פינס-פז: האם יש הערות נוספות על הצו המבוקש?
אופיר פינס-פז: אין הערות.
אופיר פינס-פז: הצו אושר.
דורית ואג: האם אין צורך לכתוב שהיום הוא יום תחילתו של הצו?
דורית ואג: אם לא כן, היום שיקבע הוא יום הפרסום.
דורית ואג: הרי הצו לא יפורסם היום.
סיגל קוגוט: יש לכתוב שתחילת הצווים ביום פרסומם.
סיגל קוגוט: תקנות איסור הלבנת הון (כללים לניהול המאגר ולאבטחת המידע שבו), התשס"ב2002-
אופיר פינס-פז: אנחנו עוברים לדון בתקנות הבאות.
אופיר פינס-פז: בשלב זה מחולק לוועדה נוסח חדש של תקנות איסור הלבנת הון (כללים לניהול המאגר ולאבטחת המידע שבו), התשס"ב2002-.
יהודה שפר: הכללים נוסחו בתיאום מלא עם שירות הביטחון הכללי ועם משטרת ישראל.
יהודה שפר: הם מתווים את העקרונות שלפיהם ננהג.
יהודה שפר: יש כאן חלוקה בין שמירת התצהירים לשמירה על מידע סודי שנוגע לביטחון המדינה, שעליו חל חוק הסדרת הביטחון בגופים ציבוריים.
יהודה שפר: את הכללים הספציפיים יותר, הנוגעים למידע הרגיש, אנחנו מסדירים בתקנות.
יהודה שפר: ביום חמישי האחרון קיבלנו הערות אחרונות לנוסח מטעם איגוד הבנקים, ולכן הכנסנו כמה תיקונים קלים.
יהודה שפר: בסך הכול הנושא מוסכם על כולם.
יהודה שפר: אני מבקש מהוועדה לאשר את התקנות.
אופיר פינס-פז: מכיוון שמדובר בנושא חשוב אני מבקש לדקדק בכללים.
אופיר פינס-פז: נקרא כל מילה בתקנות.
יהודה שפר: אני קורא את ההגדרות בפרק א'.
יהודה שפר: ההגדרה למידע היא ההגדרה הרחבה ביותר.
יהודה שפר: אנו נתייחס באותה רמת סיווג לכל רמת מידע שתגיע אלינו.
יהודה שפר: הכנסנו סעיף התייעצות עם הרגולטור, ולכן ברגע האחרון נוספה גם הגדרה ל"ממונה".
סיגל קוגוט: יש למחוק את המילים "בתקנות אלה" בהגדרה של "משטרת ישראל" ושל "שירות הביטחון הכללי".
גלוריה וייסמן: נכון, אין צורך בהן.
גלוריה וייסמן: מחקנו גם את ההגדרה ל"מכשיר מחקר".
יהודה שפר: אני קורא את סעיף 2(א) לתקנות.
יהודה שפר: התבקשנו על-ידי שירות הביטחון הכללי להכניס את הסעיף הזה.
יהודה שפר: אני מסיים לקרוא את סעיף 2 ועובר לקרוא את סעיפים 3, 4 ו5-(א) בפרק ב'.
יהודה שפר: לגבי סעיף 4, אני מזכיר שכל עובדי הרשות מאושרים על-ידי מפכ"ל המשטרה, נוסף על סיווג ביטחוני של שירות הביטחון הכללי שהם עוברים.
יהודה שפר: אלה שתי מסננות מקדמיות, ולהן נוסף מידור.
אופיר פינס-פז: אינני מבין את האמור בסעיף 5(א) – האם מידע שיגיע מהבנקים פרוץ לתקשורת?
אופיר פינס-פז: אם עושים הבחנה בין סוגי המידע, זאת המשמעות.
אופיר פינס-פז: זה מה שמתפרש.
אופיר פינס-פז: אבל יש גם אזרחים במדינה.
גלוריה וייסמן: זה יפורט בהמשך, בפרק ג': "כללים ונהלים לאבטחת המאגר והמידע שבו".
יהודה שפר: ההבחנה בין המידע המסווג לצורך ביטחוני לבין המידע האחר התבקשה על-ידי רשויות הביטחון, כדי שלא יהיה ספק לגבי הרשויות המשפטיות.
יהודה שפר: מבחינתנו כל המאגר מוגדר "סודי ביותר".
יהודה שפר: ההבחנה בתקנות מלאכותית.
יהודה שפר: בפועל, זהו מחשב אחד, וחדר אחד מוגן שכולל מערכת אזעקה ושומרים.
יהודה שפר: היחידה היא אחת ומאובטחת באותה רמה.
יהודה שפר: מבחינה נורמטיווית חייבים להקפיד על הפרדה.
יהודה שפר: על מידע מסווג מבחינה ביטחונית חלות עברות פליליות אחרות.
אריה יוסקוביץ: אם כן, מדוע לא לקבוע שגם המידע לציבור יהיה ברמת "סודי ביותר"?
יהודה שפר: המונח "סודי ביותר" לקוח מעולם הביטחון.
אריה יוסקוביץ: אם כן, יש למצוא הגדרה מבוססת בדין שאפשר להגדיר.
יהודה שפר: אני קורא את סעיף 5(ב)-(ג).
יהודה שפר: אני מסביר שבחוק העזרה המשפטית שחל כאן, לפי הוראות החוק, יש סעיף שמחייב שמירה ככל האפשר על הסודיות של הבקשה של הגוף החיצוני.
יהודה שפר: כל מה שנאמר כאן הוא שאם הוגשה פנייה מרשות חוץ, הרשות תשמור על סודיות ככל האפשר.
יהודה שפר: אני מבהיר שהחוק מסמיך את הרשות לאיסור הלבנת הון להעביר מידע לרשויות חוץ שדומות לנו בחו"ל.
יהודה שפר: זאת לפי חוק העזרה המשפטית.
גלוריה וייסמן: הסעיף הקטן הבא מתייחס לנושא.
יהודה שפר: נכון, אני קורא את סעיף 5(ד).
יהודה שפר: בזאת הסתיים פרק ב'.
אופיר פינס-פז: על פרק א' יש הסכמה, כך אני מבין.
אופיר פינס-פז: האם יש הערות לפרק ב'?
יוסי לוי: בסעיף 3(א) נכתב שראש הרשות רשאי ליתן כללים ונהלים.
יוסי לוי: לטענתי יש לכתוב "חייב".
אופיר פינס-פז: זאת המשמעות לדעתי.
יהודה שפר: אפשר לכתוב "ייתן כללים", "יקבע כללים".
גלוריה וייסמן: אי-אפשר להשתמש ב"יקבע", כי זה מונח שמיוחד לשר בתקנות.
גלוריה וייסמן: אני מציעה לכתוב "ייתן".
יהודה שפר: מוסכם.
יהודה שפר: המילה "רשאי" כאן היא במובן "חייב", אין ספק בכך.
אופיר פינס-פז: אנחנו מקבלים את ההערה.
אריה יוסקוביץ: חלק ניכר מההערות שלנו כבר הוכנסו לתוך התקנות.
אריה יוסקוביץ: אני מבקש להעיר כמה הערות קטנות יותר.
אריה יוסקוביץ: אני מבקש להתייחס לעובדי הקבלן.
אריה יוסקוביץ: מראש מדובר במצב לא בריא כל כך, משום שחלק מהעבודות של הרשות לאיסור הלבנת הון מתבצעות על-ידי עובדי קבלן.
יהודה שפר: כל עובדי הרשות אושרו על-ידי מפכ"ל משטרת ישראל, ללא יוצא מן הכלל, וזאת לפי החוק.
יהודה שפר: כך קבע החוק.
יהודה שפר: יש רגישות מיוחדת לנושא.
יהודה שפר: המפכ"ל אמור לוודא שהדברים נעשים כיאות.
יהודה שפר: יש מעט עובדים, ויש להתייחס לנושא בכל ההקפדה.
יהודה שפר: היום יש עובד קבלן אחד – יועץ חיצוני.
יהודה שפר: אינני מאמין שנחרוג מכך.
יהודה שפר: ייתכן שבהמשך יהיה עוד עובד שכזה.
יהודה שפר: מיקור חוץ מתבצע בעיקר בתחום המחשוב ולא קיים ביתר התחומים.
יהודה שפר: נקפיד שכל עובד יאושר על-ידי משטרת ישראל.
יהודה שפר: לא נחרוג מכך.
אופיר פינס-פז: מה לגבי עובדי הניקיון, למשל?
אריה יוסקוביץ: נכון, זה גם קשור.
אריה יוסקוביץ: אני מבקש להתייחס לסעיף 4(א).
אריה יוסקוביץ: כוונת הסיפה טובה, אבל לא ניתנה לרשות לאיסור הלבנת הון הרשאה לקבוע עקרונות איסור גילוי מידע של עובדי קבלן.
אריה יוסקוביץ: אפשר לקבוע כללי זהירות כל עוד העובדים מועסקים.
אריה יוסקוביץ: אולם אם אין סמכות להטיל עליהם חובות על שמירת מידע לאחר הפסקת ההעסקה, למשל, בעצם אין שום תועלת.
אריה יוסקוביץ: בארצות אחרות יש כללים מדויקים והם חורגים מתקופת ההעסקה, וזאת לאור חשיבות המידע.
אריה יוסקוביץ: לדעתי יש לתת לרשות לאיסור הלבנת הון סמכות לפעול כך.
אריה יוסקוביץ: הדברים ייקבעו בכללים אחר כך.
גלוריה וייסמן: הדבר קיים.
גלוריה וייסמן: חוק העונשין חל על העובדים.
יהודה שפר: נכון, כל אחד מהעובדים חתום על המסמכים הרלוונטיים של נציבות שירות המדינה.
יהודה שפר: הסברתי זאת למר יוסקוביץ.
יהודה שפר: זה מיותר כאן.
יהודה שפר: הם חתומים על הצהרות סודיות על-פי נוהלי התקשיר, כמו כל עובד מדינה.
גלוריה וייסמן: החוזים תקפים לאורך כל ההתקשרות ולגבי דברים מסוימים – גם לאחר מכן.
גלוריה וייסמן: כך גם נאמר בחוק העונשין.
גלוריה וייסמן: יש סעיף מיוחד בנושא זה, סעיף 117 כמדומני.
גלוריה וייסמן: לפי סעיף זה מי שאיננו עובד מדינה אולם נמצא בקשר עם המדינה חייב בסודיות גם לאחר שהוא סיים את עבודתו.
אופיר פינס-פז: מה לגבי בקשת השב"כ?
אופיר פינס-פז: אם רוצים להקים רשות שכזאת ולהבליט את הדרישה לסודיות גבוהה מאוד מהעובדים, אין להסתמך על הטפסים הרגילים, שגם עובדי משרד הפנים למשל חתומים עליהם.
אופיר פינס-פז: כולם מחויבים לאותו תקשיר אך הכוונה היא להבליט דרישה שמעבר לנורמה המקובלת.
אופיר פינס-פז: אינני טוען שעל כל העובדים בשירות המדינה לשתוק כמו דגים – זה לא נכון מבחינה דמוקרטית.
אופיר פינס-פז: אבל כאן מדובר במידע רגיש במיוחד.
אופיר פינס-פז: זה לא קשור לפעילות עבריינית, אולם האדם שעובד במאגר המידע של הרשות לאיסור הלבנת הון עלול אחר כך לעבור לעבוד בבנק ולספק לו את מאגרי המידע הללו.
אופיר פינס-פז: זה נושא עדין מאוד.
אופיר פינס-פז: מדובר באדם שיהיה חשוף לכלל הכסף שמגיע למדינה.
אופיר פינס-פז: הוא יודע על ההעברות הכספיות של מיטב האנשים.
אופיר פינס-פז: הבעיה איננה הפעילות הפלילית, אלא הפעילות הלגיטימית שנחשפת לממסד.
אופיר פינס-פז: הסודיות צריכה להיות מעל ומעבר לכל מה שכתוב בתקשיר.
אופיר פינס-פז: לדעתי יש צורך בסעיף מיוחד כאן.
אופיר פינס-פז: אני אפילו שוקל להוסיף סעיפי צינון.
אופיר פינס-פז: אסור לעובד כזה לעבור לעבוד בבנק הפועלים, למשל, זמן-מה לאחר שסיים את עבודתו.
יהודה שפר: אלה כללים לאבטחת המידע, אי-אפשר לקבוע כאן סייגים שכאלה.
אופיר פינס-פז: נכון שאי-אפשר לבצע כאן חקיקה לגבי חופש העיסוק, אולם לדעתי ראוי שעל אנשים שעוסקים בתחום הזה יחולו מגבלות צינון במעבר לשוק הפרטי.
אופיר פינס-פז: נכון שאין זה נוגע לכאן.
אהרון אברמוביץ: דברי היו"ר מקובלים עלינו.
אהרון אברמוביץ: כל נושא הסודיות הוא בעל חשיבות רבה מאוד לדעתנו, יותר מכל נושא אחר.
אהרון אברמוביץ: אם בעניינים הללו יש להחמיר, נעשה זאת.
אהרון אברמוביץ: זאת המדיניות.
אופיר פינס-פז: לדעתי יש להחמיר.
אופיר פינס-פז: ייתכן שביום מן הימים יהיה אפשר לבטל את ההגבלות הללו.
אופיר פינס-פז: אולם כרגע, כשהדברים חשופים, יש בכך צורך.
אופיר פינס-פז: אני מציע שיופיע בתקנות סעיף מפורט גם באשר למגבלות שחלות על עובדים שפרשו, או הפסיקו את ההתקשרות – בין שמדובר בעובדים קבועים או בעובדי קבלן.
גלוריה וייסמן: אינני רואה דרך לעשות זאת.
יהודה שפר: יש ספק משפטי גדול האם אפשר להגביל עיסוק או פעולות של עובדים במסגרת התקנות.
אריה יוסקוביץ: לא קובעים כאן כללי העסקה, אלא כללי סודיות.
אריה יוסקוביץ: יש סמכות לכך.
אופיר פינס-פז: אם הדבר לא יבוצע, אישור התקנות יידחה.
אופיר פינס-פז: זוהי דרישה לגיטימית – שיחולו כללים שכאלה על אדם שעבד ברשות לאיסור הלבנת הון.
יהודה שפר: אשיב ליו"ר מה שהשבתי לעו"ד יוסקוביץ: לדעתי הדבר מחייב בדיקה נוספת, כך אמרתי גם לו.
אופיר פינס-פז: לא אאשר את התקנות.
יהודה שפר: אבל המידע יתחיל לזרום מהיום.
אריה יוסקוביץ: יש לי הצעה לניסוח: אחרי המילים "לפי תפקידיהם" יוספו המילים "לרבות עקרונות איסור גילוי מידע ועקרונות סודיות" והשאר יישאר לאחר כך.
אריה יוסקוביץ: כך ניתנת פלטפורמה שמאפשרת הוספת הנושא בכללים.
אריה יוסקוביץ: ההגבלות יופיעו בכללים המפורטים.
יעל אביר: לדעתי הן יכולות להופיע רק בחוק הגבלות לאחר פרישה וכו'.
אופיר פינס-פז: אני מבקש ממנכ"ל משרד המשפטים לחזור אל הוועדה עם תשובות לגבי הצינון ולגבי ההוראות המפורשות לעובדים שפרשו בשנים שלאחר מכן.
יהודה שפר: בינתיים לא נאשר לאיש לפרוש.
אריה יוסקוביץ: אני מבקש להעלות עוד שאלה לגבי פרק ב' לתקנות, סעיף 5(ג).
אריה יוסקוביץ: למה הכוונה: "לרבות כניסה למאגר ממוחשב"?
אריה יוסקוביץ: אינני זוכר סמכות בעניין זה.
יהודה שפר: השבתי על כך לעו"ד יוסקוביץ גם בדיון בינינו.
יהודה שפר: סמכות הרשות היא לעבד ולמסור את המידע.
יהודה שפר: כחלק מהסמכות לעבד את המידע יש לרשות סמכות להשתמש גם במקורות להעשרת המידע, כך לדעתנו.
קריאה: כלומר, להיכנס למאגרים.
יהודה שפר: בדומה לכל היחידות המקבילות בעולם.
יהודה שפר: על-פי חוק הגנת הפרטיות רשות ציבורית רשאית לקבל מידע מגוף ציבורי אחר אם הדבר נחוץ לה לצורך ביצוע תפקידה.
יהודה שפר: על-פי הכללים הללו פנינו לגוף כמו מרשם האוכלוסין, למשל.
יהודה שפר: אם רוצים לאמת נתונים שנמצאים שם – אפשר להתחבר למאגר.
יהודה שפר: כך גם לגבי מאגר המידע של רשויות המס.
יהודה שפר: יש לכך סעיף הסמכה מפורש בחוק.
אריה יוסקוביץ: לא נכון, שם יש לרשות יכולת להגיש בקשה לקבל מידע, והדבר נתון לשיקול דעת שר האוצר.
יהודה שפר: זה קיים לגבי רשם החברות ורשמים אחרים.
יהודה שפר: אני מבהיר: אם שירות הביטחון הכללי פונה לרשות לאיסור הלבנת הון בבקשה לגבי פלוני, והרשות פונה למאגר חיצוני לגבי אותו פלוני – היא בעצם חושפת התעניינות באדם הזה.
יהודה שפר: הפנייה הזאת, שמשמעותה חשיפת התעניינות, לא תיעשה ללא הסכמת השב"כ.
יהודה שפר: זה מה שאמור בסעיף.
יהודה שפר: עו"ד יוסקוביץ מעורר את השאלה לפי איזו סמכות הרשות פונה לרשם החברות, למשל.
יהודה שפר: לטענתי כל גוף ציבורי רשאי לפנות למאגר מידע על-פי חוק הגנת הפרטיות והכללים שם שנוגעים לגוף ציבורי.
אופיר פינס-פז: אבל הרשות לא תתחבר למאגר מידע אחר, אלא תפנה לגוף אחר.
יהודה שפר: פועלים על-פי הכללים הקבועים בעניין זה.
יהודה שפר: משמעות המילה "כניסה" היא השאילתה שמבצעים, שחושפת התעניינות באדם מסוים.
יהודה שפר: יש דרישה לגיטימית של שירות הביטחון הכללי שהרשות לא תפעיל שאילתה במאגר מידע כלשהו בלי הסכמתו.
יהודה שפר: אני מבהיר שאם שירות הביטחון הכללי פונה אלינו לגבי אדם שחשוד בכספי טרור, למשל, הרשות תבצע בדיקה ברשם החברות לגביו.
יהודה טברסקי: אנחנו ביקשנו זאת.
יהודה שפר: גם שירות הביטחון הכללי ביקש זאת.
אלינוער מזוז: נניח שהמשטרה תפנה אל הרשות לאיסור הלבנת הון ותבקש מידע על אדם מסוים משום שהוא חשוד כמלבין הון.
אלינוער מזוז: על הרשות לבדוק האם יש לה מידע על האדם, ולהעביר לנו אותו.
אלינוער מזוז: נניח שאכן התקבל ברשות דיווח כלשהו בנושא.
אלינוער מזוז: כדי להחליט האם להעביר למשטרה את המידע היא מבצעת עיבוד שלו.
אלינוער מזוז: ונניח שבמסגרת זו היא מבקשת לפנות לרשם החברות, למשל.
אלינוער מזוז: במקרה הרגיל הרשות פונה, מקבלת מידע ואז מחליטה האם המידע די חשוד כדי להעבירו למשטרה.
אלינוער מזוז: אולם יש מקרים שבהם המשטרה או שירות הביטחון מוסרים שאילתה אך חוששים שעצם ההתעניינות תיוודע: אם למשל הרשות לאיסור הלבנת הון תפנה לגוף אחר, לרשם החברות למשל, יתברר שם שהרשות מתעניינת באדם פלוני.
אלינוער מזוז: והמידע הזה יכול לדלוף מרשם החברות.
אלינוער מזוז: לכן הבקשה היא שלפני שהרשות תפנה לרשם החברות היא תשאל את המשטרה האם היא רשאית להפנות שאילתה לגוף אחר.
אלינוער מזוז: ייתכן שהמשטרה תעדיף לוותר על התהליך ולא לקבל מידע.
אלינוער מזוז: שאלת סמכותו ראש הרשות לאיסור הלבנת הון להעביר מידע היא שאלה אחרת.
אלינוער מזוז: השאלה היא האם עליו לעשות זאת באופן אוטומטי – בכל פעם שהמשטרה פונה, או שהוא נדרש להפעיל שיקול דעת בעניין זה.
אופיר פינס-פז: לדעתי עליו להפעיל שיקול דעת בשלב עיבוד החומר ובשאלה האם להעבירו למשטרה מיזמתו.
אופיר פינס-פז: אולם האם ראש הרשות יכול לסרבל העביר חומר אם אם למשטרה ולשירות הביטחון הכללי יש חומרים על החשוד לכאורה?
אלינוער מזוז: אם זאת התפיסה זה יכול להיות לנו נוח מאוד.
אלינוער מזוז: לדעתנו הפירוש הנכון של החוק הוא שראש הרשות לאיסור הלבנת הון צריך להפעיל שיקול דעת בכל מקרה – גם אם המשטרה איננה פונה אליו.
אלינוער מזוז: אם המשטרה פנתה לרשות, ומתברר שמדובר במידע מרוחק, שאיננו מצדיק העברת מידע, ראש הרשות יכול לסרב לה.
אלינוער מזוז: המשטרה יכולה לערער ליועץ המשפטי לממשלה בגין החלטה שכזאת.
אלינוער מזוז: זה מוסדר בחוק.
אלינוער מזוז: לכן ראש הרשות צריך להיות כשיר להיות שופט מחוזי.
אלינוער מזוז: הוא אמור להפעיל שיקול דעת בכל מקרה.
אלינוער מזוז: החשש של המשטרה, וזה מה שמעוגן בסעיף 5, הוא שתהיה דליפת מידע דרך צד שלישי.
אופיר פינס-פז: הנושא הזה ברור.
אופיר פינס-פז: מעבר לכך, האם התקנות הללו מאפשרות לרשות להיכנס למאגר מידע כלשהו בלי לבקש רשות?
יהודה שפר: בוודאי שלא.
יהודה שפר: הכניסה למאגר מידע, ככל שהיא קיימת, מוסדרת על-פי דינים אחרים.
יהודה שפר: הכללים הללו רק מבהירים שנדרשת הסכמה של הגורם שפנה אל הרשות לאיסור הלבנת הון ויזם את התהליך.
יהודה שפר: אני עובר לקרוא את הסעיפים הבאים.
יהודה שפר: אני מבהיר שבהגדרה "עיקרון שלמות המידע המקורי" הוספנו את המילים "כל מידע מקורי" כדי להבהיר שהעקרונות לא חלים רק על רשומות מחשב אלא על כך מידע – גם מסמך בכתב שהגיע לרשות.
יהודה שפר: אני קורא את סעיף 6.
אופיר פינס-פז: המשמעות היא כל המידע יישאר לעולם ועד במאגרים.
יהודה שפר: נכון, חסר כאן פרק על ביעור.
יהודה שפר: נבצע עבודת מטה בנושא.
יהודה שפר: איננו קרובים עדיין למועד שבו נצטרך לפעול לביעור החומר.
יהודה שפר: כבר קיבלתי הערה שכזאת.
אופיר פינס-פז: אם כן הוועדה מבקשת לקבל תקנות המבהירות מתי אפשר להשמיד את החומר שנאגר.
אופיר פינס-פז: כמובן, יהיה צורך לדון בנושא עם הגורמים הרלוונטיים.
אופיר פינס-פז: אגב, יהיה אפשר להפריד בין מידע פלילי לכאורה או מידע ששימש לחקירות פליליות – לבין המידע שלא היה בו שום שימוש.
גלוריה וייסמן: הגופים הבנקאיים, למשל, חייבים לשמור כל חומר שבע שנים אחרי שהחשבון נסגר.
אריה יוסקוביץ: אבל זה איננו דומה כלל.
אריה יוסקוביץ: כאן אוספים מידע תמים, ומהניסיון בעולם חלקים ניכרים מאוד שלו כלל אינם רלוונטיים.
אריה יוסקוביץ: ראשית יש לצאת מתוך הנחה שאין מקום לסתום את המאגרים.
אריה יוסקוביץ: שנית, עצם שכיבת מידע מעובד שלא לצורך הוא דבר שצריך להתמודד עמו.
אריה יוסקוביץ: עו"ד שפר יבצע עבודת מטה ואני מקבל את ההערה.
גלוריה וייסמן: אני מבקשת להבהיר שיש הבדל גדול בין החומר המעובד לחומר המקורי.
יהודה שפר: אני עובר לקרוא את סעיף 7 לתקנות.
יהודה שפר: אלה תקנים שנדרשים גם על-ידי גופים חיצוניים מחו"ל לצורך חילופי מידע.
יהודה שפר: אנחנו מיישרים קו עם התקן הגבוה בעולם.
יהודה שפר: אני קורא את סעיפים 13-8.
יהודה שפר: בסעיף 10 מקובל עלינו שנבצע התייעצות עם הרגולטור לפני שנקבע תקן של הצפנה.
יהודה שפר: אלה התקנות.
נטע דורפמן: אני ממשרד האוצר.
נטע דורפמן: לגבי התוספת הזאת, שלפיה ראש הרשות יתייעץ בממונה, ברגולטור – אני חוששת שהממונים אינם מבינים הרבה באבטחות מידע.
נטע דורפמן: אינני רואה טעם להתייעצות עמנו.
יהודה שפר: כאשר יש מחלוקת בנוגע לרמת ההצפנה או לרמת הטיפול בנושא מקובל להיוועץ ברגולטור, כדי לראות האם הדרישה שבמחלוקת לגיטימית.
יהודה שפר: בתחומי רגולציה אחרים אתם נותנים הוראות בנושא מחשוב ותקשורת ואבטחה.
יהודה שפר: יש תחומים שהרגולטורים מעורבים בהם במערך השגרתי של הדברים.
יהודה שפר: לכן יש מקום להיוועצות, כדי לראות האם הדרישות שיעלו הבנקים או חברות הביטוח יהיו לגיטימיות.
יהודה שפר: אינני מאמין שתהיה מחלוקת שכזאת.
יהודה שפר: לדעתי הדברים חייבים להיעשות בהסכמה.
אופיר פינס-פז: עם מי עוד אפשר להיוועץ?