GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: זה לא סוד שאני נותן גיבוי גדול מאוד למשטרה אבל היא צריכה להציג פה נתונים ברורים שאפשר יהיה להתייחס אליהם.
אופיר פינס-פז: מה עם המדיניות שלכם.
סנ"צ חנה פסובסקי: מדיניות התביעה המשטרתית היא לא מדיניות משל עצמה.
סנ"צ חנה פסובסקי: אנחנו מונחים על-ידי היועץ המשפטי לממשלה ופרקליטת המדינה ועל-ידי ההלכה הפסוקה של בית-המשפט, שגם מתווה לנו מדיניות.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש הנחיות ישנות אבל מעת לעת היועץ והפרקליטה מוציאים הנחיות חדשות בסוגיות שונות.
סנ"צ חנה פסובסקי: אותן הנחיות מועברות ליחידות התביעה המשטרתית וכולם אמורים לנהוג לפיהן.
סנ"צ חנה פסובסקי: לטענה לפיה אין מדיניות אחידה.
סנ"צ חנה פסובסקי: אנחנו סבורים שככלל המדיניות שלנו היא אחידה.
אופיר פינס-פז: איך אתם בודקים את זה?
אופיר פינס-פז: יש סטיית תקן?
אופיר פינס-פז: יש התייעצויות?
אופיר פינס-פז: יש בקרה?
אופיר פינס-פז: איך זה עובד.
סנ"צ חנה פסובסקי: המטה הארצי עורך בקרה על יחידות תביעה.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש לנו תכנית שנתית ואנחנו מבקרים את כל יחידות התביעה ובין היתר אנחנו בודקים גם שאלות מדיניות בנושאים שונים שעולים באותה עת.
סנ"צ חנה פסובסקי: בנוסף, יש החלטות של בתי-משפט שמובאות לידיעתנו.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש לנו גם מפגשים קבועים עם היועץ המשפטי לממשלה בכל מספר חודשים, זה דבר שהנהיג היועץ הנוכחי, אז עולות שאלות שונות ודנים בהן בהשתתפות כל ראשי יחידות התביעה ומשתדלים לגבש מדיניות אחידה.
סנ"צ חנה פסובסקי: השוני לגבי החלטות נובע גם מהחלטות בתי-המשפט כי שופטים נותנים החלטות שונות אפילו באותו בית-משפט.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש תופעות פשיעה שקיימות במקום מסוים ובאותו מקום מבקשים להחמיר, נניח, באזור שיש בו גניבות חקלאיות ישימו דגש על התופעה הזאת ואולי יטענו לגביהן ביתר חומרה מאשר במקום שבו אין חקלאות; או למשל באזור הדרום, שהוא מקום מועד לגניבות רכב, שם יבקשו להחמיר.
אופיר פינס-פז: כאשר פרקליט של משטרת ישראל צריך לקבל החלטה על סגירת תיק מחוסר ראיות, או מהעדר ענין לציבור, הוא יושב ומתייעץ עם עצמו על בסיס התיק, או שהוא עושה התייעצות יותר רחבה?
סנ"צ חנה פסובסקי: תובע שמוגש לו תיק, אם הוא סבור שאין לו ראיות הוא יכתוב הנמקות מדוע הוא סבור שאין ראיות או שאין ענין לציבור ואז זה מועבר לראש היחידה.
סנ"צ חנה פסובסקי: בתיק שנסגר יש המלצה מדוע הוא סבור שעליו לגנוז את התיק, הוא מעביר את זה לראש היחידה או לתובעים בכירים שהוסמכו לכך והם אלה שמחליטים על הגניזה.
סנ"צ חנה פסובסקי: התובע אינו יכול להחליט לבד, יש היררכיה ועל-פיה סוגרים תיקים.
אופיר פינס-פז: אתם מודיעים על סגירת התיקים לנאשם, לקורבן?
אופיר פינס-פז: אני הגשתי כמה תלונות למשטרה ואין לי מושג מה קורה אתן, למעט פעמיים בהן התקשרו אלי הנאשמים וביקשו שאמחל להם.
אופיר פינס-פז: אף פעם לא קיבלתי מכתב שאומר: התיק בתלונה שלך נסגר.
סנ"צ חנה פסובסקי: לגבי תיק שנסגר יש טופס משטרתי שבו מודיעים למתלונן על סגירת התיק, מאיזו עילה נסגר התיק, על זכותו להגיש ערר.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה אמור להיות בכל תיק.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש גם הודעה לחשוד שהתיק נגדו נסגר.
סנ"צ חנה פסובסקי: באשר לשלבים בטיפול בתיק, יש תיקון מס' 28 לחוק סדר הדין הפלילי על יידוע בתיקים בעבירות מסוג פשע, שעל-פי חוק ההסדרים נדחה לשנה נוספת.
סנ"צ חנה פסובסקי: באשר לשאר השלבים בטיפול בתיק, כשייכנס לתוקפו חוק זכויות נפגעי עבירה גם הנפגעים יקבלו הודעות על השלבים השונים בהם נמצא הטיפול בתיק.
אופיר פינס-פז: את נמצאת בתפקיד מספר שנים.
אופיר פינס-פז: מה היית משפרת?
סנ"צ חנה פסובסקי: כפי שאמר היועץ יש עילה שנקראת עומס ומצוקת כוח אדם.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה הנושא המטריד ביותר.
סנ"צ חנה פסובסקי: התביעה המשטרתית מטפלת מדי שנה בעשרות אלפי תיקים.
סנ"צ חנה פסובסקי: יש לנו 230 תובעים שמטפלים בעשרות אלפי תיקים מדי שנה, הם מופיעים בבית-המשפט, מכינים כתבי אישום ועושים את כל העבודה הכרוכה בכך.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני רואה מישהו שהולך עם עגלה עם 50 תיקים על הבוקר.
אופיר פינס-פז: אני הצעתי לשר לבטחון פנים, למפכ"ל המשטרה ולראש אגף החקירות לשנות את הכללים והנהלים ולאפשר לסטז'רים לסייע לתובעים גם במשטרה וגם בפרקליטות.
אופיר פינס-פז: דחיתם את ההצעה הזאת.
אופיר פינס-פז: יש בעיה פרוצדורלית שסטז'רים לא יכולים להיות עובדי משטרה אבל אפשר לפתור את הבעיות.
סנ"צ חנה פסובסקי: זה כרוך בתיקון חקיקה.
אופיר פינס-פז: אז תתקנו.
אופיר פינס-פז: האם הפרקליטות היתה יכולה להסתדר בלי סיוע כזה?
אופיר פינס-פז: שופטי בית-המשפט היו יכולים להסתדר בלי זה?
סנ"צ חנה פסובסקי: כמות כוח האדם הקטנה וכמויות התיקים הרבות הם שמעיקים עלינו.
סנ"צ חנה פסובסקי: שינויי החקיקה העבירו לטיפול התביעה המשטרתית תיקים רבים והכמויות האדירות הללו מקשות עלינו.
סנ"צ חנה פסובסקי: כמי שעושה בקרות ביחידות התביעה – לאחרונה הייתי במספר יחידות תביעה – אני חושבת שבאילוצים שאנחנו נמצאים בהם אנחנו עושים את עבודתנו על הצד הטוב ביותר תוך מאמצים ומדיניות של המפכ"ל והרצון שלנו לא לגרום לפיגורים ולשיהוי.
סנ"צ חנה פסובסקי: אני חושבת שהשיהוי בתיקים שמצויים בתביעה המשטרתית פחת במידה ניכרת וכשהתיק מגיע ליחידות התביעה אנחנו משתדלים לזרז את הטיפול בו.
סנ"צ חנה פסובסקי: משך הזמן של הטיפול בתיק אינו אחיד בכל יחידות התביעה אבל מרגע שהתיק מגיע לתביעה לוקח בערך חצי שנה עד שמוגש כתב אישום.
סנ"צ חנה פסובסקי: כמובן שלא מדובר בתיקים של עצורים עד תום ההליכים, שזו כמות של אלפי תיקים, ואז זה מוגש תוך ימים ספורים כי ניתנת לכך עדיפות.
שאול יהלום: באותו דו"ח של מבקר המדינה רק מלפני שנה הוא אומר:
שאול יהלום: הוגש כתב אישום כעבור יותר משישה חודשים – 35%, או שהתיק נסגר כעבור יותר משישה חודשים 52%.
שאול יהלום: אם נחבר את שני המספרים מדובר ב-87.5% שגמר הטיפול לכאן או לכאן לוקח יותר משישה חודשים.
שאול יהלום: איך גבירתי אומרת שרוב התיקים הם פחות משישה חודשים?
שאול יהלום: 12.5% זה לא רוב.
סנ"צ חנה פסובסקי: אני מדברת על הגשת כתב אישום ולא על סגירת התיק, בענין הזה עשינו מאמצים וחל שיפור רב לעומת מה שכתוב בדו"ח.
אופיר פינס-פז: מבקר המדינה אמר – אני לא מצטט מלה במלה – שהשיהוי בקבלת החלטות בענין הזה פוגע בשלטון החוק ובמעמד החוק בעיני הציבור בכלל.
אופיר פינס-פז: זו היתה רוח הדברים.
אופיר פינס-פז: אנחנו מאמינים לכם אבל אני אבקש להכניס לחוק תיקון שאחת לשנה תצטרכו למסור דין וחשבון תקופתי ברמה הסטטיסטית לגבי שורה של פרמטרים שוועדת החוקה תצטרך לקבל עליהם מידע מסודר, כמה נסגרו, על-פי איזה קטגוריות וכו'.
אופיר פינס-פז: ועדת החוקה צריכה לקבל דו"ח מסודר כי הנושאים האלה מחייבים סוג של בקרה ובלי נתונים אי-אפשר לבצע בקרה.
סנ"צ חנה פסובסקי: בכל לשכות התביעה בארץ מותקנת כרגע מערכת מיחשוב.
סנ"צ חנה פסובסקי: אם היא היתה מותקנת בכל היחידות היינו יכולים לשלוף כל נתון ללא כל קושי.
סנ"צ חנה פסובסקי: כרגע זה לא קיים.
ענת מאור: האם יש יד מקילה על הגשת תלונות?
ענת מאור: אם היו מקדימים את תהליך הגישור לפני הגשת כתב אישום, האם זה היה עוזר לגבי העומס?
סנ"צ חנה פסובסקי: לענין הגשת התלונות, כמות התיקים הקיימת מעידה על כך שבמדינתנו אנשים אוהבים להתלונן.
ענת מאור: יש לכם השוואה עם מדינות אחרות?
סנ"צ חנה פסובסקי: לא, כרגע אין לי נתונים אבל יש תלונות רבות.
סנ"צ חנה פסובסקי: באשר לגישור בהליך הפלילי, זה נושא מורכב שאולי היועץ יתייחס אליו.
אופיר פינס-פז: גב' עדנה ארבל, פרקליטת המדינה, בבקשה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: סמכות סגירת התיקים היא צדו השני של מטבע הסמכות להגיש כתבי אישום, אלה שני צדדים של המטבע.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: נדמה לי שאין נושא שמוסדר יותר בחוק, בפסיקה ובמציאות יותר מהנושא הזה ואין נושא שיותר שנוי במחלוקת גם בדיונים פנימיים מאשר הגשת כתב אישום, או סגירת תיקים, גם בדיונים פומביים כאשר מדובר באישיות ציבורית זאת או אחרת.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני סבורה שסטטיסטיקה לא יכולה בהכרח לתת תשובה ולהוות איזו שהיא בקרה למדיניות כי לפעמים יש יום הקראות בבית-המשפט ואנחנו יכולים לשמוע על עשרות תיקים שמסתיימים באותו יום, יש פרקליט שיכול לסגור ביום אחד מספר תיקים ולעומת זה יש תיק עב כרס עם ארגזים שפרקליט צריך בשבילו את כל הפגרה ואפילו חצי שנה כדי לעבור על החומר.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לכן הבחינה של הדברים דרך הראי של הסטטיסטיקה יכולה להטעות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: חשוב לי להעיר מספר הערות ולשים מספר הדגשים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הוויכוח שאני מדברת עליו נובע מזה שיש צדדים אינטרסנטיים שונים, מצד אחד יש חשוד, מצד שני יש מתלונן, לפעמים יש קבוצה או מגזר שמתעניינים בסוג של תיקים, או בתיק מסוים ספציפי.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: חשוב להדגיש שקיים סולם בקרה ונדמה לי שכמעט שאין נושא שמבוקר יותר מהנושא הזה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אדבר על הפרקליטות אבל זה אותו הדבר במשטרה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: תיק נסגר במשטרה ובפרקליטות, עובר לפרקליט המחוז שהוא בעל הסמכות לסגור את התיק.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: ערר על סגירת התיק, אם העילה היא מחוסר ראיות, עובר לפרקליטת המדינה; אם זה מחוסר ענין לציבור התיק עובר ליועץ המשפטי לממשלה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מספר העררים שמוגשים על סגירת תיקים מגיע בשנה לכ-2,000 תיקים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בפרקליטות המדינה, ביוזמת היועץ המשפטי לממשלה, הוקמה מחלקה מיוחדת לעררים כדי לבדוק את העררים על סגירת התיק.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בראשה עומד עורך דין שילה, פרקליט מנוסה וותיק והוא כפוף לפרקליטת המדינה וליועץ המשפטי לממשלה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הקמנו מחלקה שבה אנחנו מבקרים את עצמנו.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: יש לי נתונים סטטיסטיים של מספר העררים שהתקבלו, מספר העררים שנידחו והבאתי רשימה בכמה תיקים טיפל כל פרקליט, כי כאשר מגיע ערר מגיעה חוות דעת מהמחוז שטיפל, או מהמשטרה, אל המחלקה הזאת.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: פרקליט או מתמחה מכין חוות דעת, זה עובר דרך מנהל המחלקה ועל-פי חוק האישור הסופי צריך להיעשות או על-ידי פרקליטת המדינה, או על-ידי היועץ המשפטי לממשלה.
אופיר פינס-פז: מי יכול להגיש ערר?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בדרך כלל המתלונן שהוא בעל ענין בתיק.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הוא חשב שראוי להגיש כתב אישום אבל מהעילות שאדבר עליהן התיק נסגר ואז הוא אומר: התיק הזה הוא חשוב, לא היתה סיבה לסגור את התיק וכו'.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בזה לא סיימנו.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לדוגמה כדי להמחיש את הדברים, היה תיק של התחככות בין בני זוג, במקרה זה היה מדובר בעורך דין.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כמו שאנחנו רואים בבית-המשפט לענייני משפחה על סף הגירושים יש סכסוכים, לוקחים כספים, יש טענות על העברת כספים וזיופים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אנחנו חשבנו שאין מקום להגיש כתב אישום, היועץ המשפטי לממשלה החליט לסגור את התיק מחוסר ענין לציבור.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: האיש לא קיבל את ההחלטה והגיש עתירה לבג"צ.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בסולם הבקרות יש גם עתירות שמוגשות חדשות לבקרים על החלטות שלנו לסגור את התיק כך שבית-המשפט בוחן את הדברים לגופם.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הבאתי את הדוגמה הזאת כי היא מהשבוע שעבר ובית-המשפט אמר שהוא מכבד את החלטות היועץ המשפטי בענין הזה, וכלל לא היה מקום לעתירה והוא הטיל עליו הוצאות של 10,000 שקל, דבר שהוא נדיר בבית-המשפט.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הבקרה הזאת קיימת ואפשר להעביר אליכם דוגמאות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: על הביקורת הזאת קיימת הביקורת הציבורית שמתעוררת כאשר יש נושא שהוא בעל רגישות ציבורית או כשמדובר בעובד ציבורי.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אתה שואל איך אפשר לדעת את המספרים והרשימות?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: ועדה בראשותו של הנשיא וינוגרד נדרשה לכך שלא תמיד יש ענין להתעסק עם כל אזרח שהוגשה נגדו תלונה, אם למשל הוגשה תלונה נגד השכן על השגת גבול, או על מעשה אחר.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני לא חושבת שלציבור יש ענין לקבל את הרשימות או לבחון את התיקים, לכן הדברים האלה לא מתפרסמים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הענין הוא תמיד יותר בתיקים בהם מעורבים אנשי ציבור, או שיש אינטרס ציבורי כזה או אחר.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: יש שתי פנים לביקורת.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מצד אחר אומרים: סגרתם יותר מדי תיקים, למה אתם סוגרים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אתם מכירים את הביקורת בתיקים שנדרשנו להם בשנים האחרונות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מצד שני היתה ביקורת על תיקים שהגשנו, שהיד קלה על ההדק, למה הפרקליטות או היועץ המשפטי מחליטים על הגשת כתבי אישום רבים כל כך.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אלה שני הצדדים של אותה מטבע.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: באופן טבעי כשיש אינטרסנטים מצד זה או מצד זה ההתייחסות היא מאותה נקודת מבט של בעל האינטרס שאני לא מבקרת אותו אבל אני מסבירה ממה נובעת המחלוקת.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כבר אמרתי בהזדמנויות אחרות שהייתי שמחה - לפעמים אנחנו עוסקים בעניינים שעוסקים בנושאים שיכולים לפגוע בפרטיות - אם הביקורת היתה יושבת בתוכנו ורואה איך הדיונים מתנהלים, שומעת את הדעות השונות ורואה כמה מתחבטים ומתלבטים פעם אחר פעם עד שמגיעים להחלטה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אמרו שההנחיות עתיקות ואני רואה שהוכן פה מסמך מרשים על-ידי דן להב, שאני מברכת אותו.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: ההנחיות מ-1994 אומצו על-ידי בית-המשפט העליון ב-1996 או ב-1997 בבג"צ קוואלרו כאשר השופט זמיר אומר שההנחיות מקובלות עליו וחוזר בפסק הדין על אותם דברים שאנחנו אמרנו בהנחיות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: ההנחיות מבוססות גם על החוק.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אצלי בפרקליטות המדינה ריעננו את כל הנחיות פרקליטת המדינה, בינתיים יש תיקון 33 שגם צריך להיכנס לענין הזה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כל זה יצא בקובץ חדש ותצאנה גם הנחיות אבל אני לא יכולה לומר שיש בשורה חדשה כי הדברים והמדיניות מעוגנים בחוק עצמו.
אופיר פינס-פז: מבחינתי מה שחסר הוא שקיפות לא ברמה הפרטנית.
אופיר פינס-פז: היכולת שלנו לפקח תלויה ביכולת שלנו לקבל נתונים באופן שוטף.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אפשר לחשוב על מנגנון של שקיפות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: השקיפות מוצאת את פתרונה במובן מסוים בתיקים הרגישים יותר והיתה החלטה של היועץ המשפטי גם לנמק החלטות ולפרסם אותן, הרי גם על זה היתה ביקורת.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: באותם תיקים עם ההיבט והענין הציבורי היועץ המשפטי החליט – כך גם עשינו – לנמק את ההחלטות לגבי הסגירה מתוך הרעיון של השקיפות ומתוך מחשבה שלא יעלה על הדעת שתיקים עם ענין ציבורי כזה או אחר ייסגרו בלי שיינתן לזה הסבר.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אבל היתה ביקורת שאמרה: מה פתאום הדברים האלה נחשפים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: עם זה אני לא יודעת אם לגבי כל תיק אפשר לעשות פירוט אבל תמיד אפשר להגיש ערר, אפשר לפנות בעתירה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: צריך לזכור שבסופו של דבר אנחנו מטפלים בתיק מסוים, במקרה מסוים, באיש מסוים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני בהחלט מקבלת את מה שאתה אומר, אנחנו ערים לסמכות המשמעותית שנתונה בידי היועץ ובידינו בנושא של סגירת תיקים, אנחנו בהחלט רגישים לסמכות הזאת שחורצת גורלות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לכן אנחנו גם רגישים לחשיפה הזאת.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: זו גם הסיבה שלפעמים לא ניתן לחשוף את הדברים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מצד אחד רוצים לדבר על מדיניות ועל סטטיסטיקה, מצד שני צריך לזכור שכל תיק וכל מקרה הוא לגופו, זה קיים גם בבית-המשפט.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: למה אתם לא שואלים על מדיניות אחידה בבית-המשפט?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בגלל שכל מקרה נבחן לגופו.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: למשל, מחליטים על מדיניות של החמרה בעבירות של אלימות אבל בסופו של דבר מטפלים בתיק המסוים הזה ויכול להיות שיש כאן נסיבות שבהן לא ניתן להחמיר.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: ליד הטיפול במקרה המסוים הזה פרקליט מביא אתו את החוק, את הפסיקה ואת הניסיון שלו.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לענין המדיניות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני לא מחדשת לרוב האנשים, בסופו של דבר המדיניות נשענת על הוראות סעיפ 62(א) לחוק סדר הדין הפלילי שקובע שהסמכות להגיש כתבי אישום היא כאשר יש מספיק ראיות, לעומת סמכות הסגירה כאשר אין ענין לציבור.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: יש סעיף שמדבר על הפן החיובי ועל הפן השלילי כשאלה שני התנאים להגשת כתב אישום: ראיות, ואינטרס ציבורי.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כאשר היו עתירות, במספר רב של פסקי דין – אם זה היה בעניינו של חבר-הכנסת שאקי, או בעניינו של אולמרט, או בעניינו של דרעי בזמנו – בית-המשפט העליון חזר ואמר שכאשר מדובר באנשי ציבור אין שאלה לגבי האינטרס הציבורי, יש שאלה לגבי דיות הראיות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אלה התיקים שאנחנו חוזרים ובודקים אם יש בהן ראיות או שאין מספיק ראיות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כאן יכול להיות לפעמים ויכוח.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לא פעם מתלונן אומר בערר: היו מספיק ראיות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לא פעם - אנחנו עושים את זה בפרקליטות הרבה - מזמינים מתלוננים להתרשם מהעדות כי לפעמים מתברר שהעדות שהיא לכאורה עדות איננה עדות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לפעמים צריך סיוע לעדות מתלונן.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כשאומרים שאין מספיק ראיות זה יכול להיות גם מהפן הזה, או שיכולים להתרשם מעדות כזו או אחרת ולהגיע למסקנה שאנחנו לא יכולים להביא את זה לבית-המשפט ואין בזה כדי לבסס לכאורה כתב אישום.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מאז פסק דין יהב, אנחנו צריכים להיות משוכנעים שיש סיכוי סביר להרשעה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כאן אנחנו בוחנים את הדברים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מי שלא מכיר את התיק ולא את הפרטים, שום סטטיסטיקה ושום רשימות לא יוכלו להוות בקרה עניינית על אותו תיק שנסגר אחרי שישבו עליו בפרקליטות, במשטרה ובלשכת היועץ המשפטי אחרי שבדקו, לפעמים אחרי שגם היה שימוע ואחרי שהשתכנעו וגיבשו עמדה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: באותם מקרים מי שמצא לראוי פנה לבית-המשפט העליון והוא בדק את הדברים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בענין האינטרס הציבורי סמכות הערר היא ליועץ המשפטי לממשלה, זו עילה ושיקול.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני מבינה שיש חוסר בהירות בציבור מהו חוסר ענין לציבור.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: זה המינוח שהמחוקק קבע, אימצנו אותו בהנחיות ובית-המשפט העליון אימץ זאת רק לאחרונה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מה זה חוסר ענין לציבור, או ענין לציבור?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בזמנו היתה מכת מדינה של גניבות רכב.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אין שאלה שכאשר יש מכת מדינה כזאת אומרים שיש ענין לציבור להגיש כתב אישום.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לעומת זה, חוק העונשין מצא לנכון להגיד שבנושאים מסוימים יש זוטי דברים שלא נגיש בהם כתבי אישום או שנסגור את התיק.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אביא דוגמה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בזמנו הגשנו כתב אישום נגד רפול על שימוש במידע ממאגר מידע.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: היועץ המשפטי דאז חשב שיש מקום להגיש כתב אישום, הגשנו את זה לבית-המשפט בחיפה והוא אמר שאלה זוטי דברים וסגרו את התיק.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני רוצה להביא עוד דוגמה שהיא בוויכוח ציבורי.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בכל פעם הפרקליטות והיועץ המשפטי לממשלה מקבלים פניות למה אנחנו לא מגישים כתבי אישום בנושא של הסוביודיצה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: יש סעיף בחוק ויש שמפירים אותו, פעם התקשורת, פעם פרקליט, פעם אדם מן הישוב.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: היום, כשיש תקשורת בבית-המשפט והדברים פרוצים, האם יש אינטרס ציבורי להגיש כתב אישום על ענין שמדווחים עליו כל הזמן בתקשורת?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: האם זה באמת משפיע?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: יש פנים לכאן ולכאן.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מצד אחד אמרנו תמיד שהדיונים צריכים להיות בבית-המשפט ולא צריך לנהל את התיקים מחוץ לבית-המשפט ואסור לנסות להשפיע; מצד שני אנחנו מאמינים שהדברים האלה לא משפיעים ובית-המשפט לא מושפע.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אנחנו לא יכולים להתעלם מזה שאנחנו נמצאים בעידן שבו הדברים יותר פרוצים וחשופים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כאן אני שמה שאלה של אינטרס לציבור, אם תיק כזה ייסגר זה לא יהיה בהכרח משום שאין ראיות, כאן היועץ המשפטי יקבע שאין ענין לציבור בנסיבות שבהן הנושא פורסם כל כך הרבה פעמים והאם יש להגיש כתב אישום דווקא נגד אותו עתונאי, או פרקליט.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: זו דוגמה אחת מני רבות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: דיברת על שקיפות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אנחנו משתדלים שתהיה מכסימום שקיפות אבל יש התנגשות של אינטרסים.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כשאתה דן בתיק אונס של מתלוננת אז איך אפשר לדבר על שקיפות?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: זו דוגמה קיצונית.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הבאתי נתונים שאני מוסרת אותם בערבון מוגבל כי אנחנו עושים את זה ידנית.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: בשנת 2001 נפתחו 32,105 תיקים, יש פה פירוט העבירות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: תיקים שנסגרו לא מתוך ה-32,000 אלא הם יכולים להיות תיקים שהגיעו קודם, תיקים שנסגרו 23,693.
שאול יהלום: אבל הם יכולים להיות מתוך ה-32,000?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: חלק מהם כן.
שאול יהלום: זאת אומרת, אחרי שהם נפתחו הם נסגרו.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: לא.
אופיר פינס-פז: אי-אפשר לקבל נתון מדויק, הנתון הוא שנתי.
שאול יהלום: צריך להוסיף עוד מיון: תיקים שנפתחו ונסגרו.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: נקבל כל הצעה לשיפור ונשמח שמשרד המשפטים יתוקצב בנושא המיחשוב.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: תיקים שהיו בחקירה בשנת 2001 – 36,549; כתבי אישום שהוגשו לבית-המשפט המחוזי – 2,044; פסקי דין שניתנו באותה שנה – לא בהכרח נגד אלה שהוגשו – 5,790; כתבי אישום שהוגשו לבית-משפט שלום – 3,434; פסקי דין שניתנו 3,968.
אופיר פינס-פז: קשה ללמוד משהו מהנתונים האלה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: כתבי אישום שהוגשו לבית-המשפט נבדקים בבית-המשפט יום יום.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: תיקים שנסגרים מוגשים עליהם עררים והם 2,000 בשנה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מי שמוצא לנכון יכול להגיש יותר.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: מתוך זה חלק מהעררים מתקבל, בסביבות 10%.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הנתון הזה מלמד שהריבוי של תיקים שנפתחים הוא עצום.
ענת מאור: יש לכם השוואה במשך 10 שנים?
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: יש השוואה, אין לי אותה כאן.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הגידול הוא אדיר וצריך להתמודד עם כמויות אדירות.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: פה ושם אני נמצאת בארץ ובעולם בכנסים בנושא של התביעה הכללית.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: הדבר החשוב ביותר שעליו גאוותנו הוא העצמאות של הרשות השופטת והעצמאות של התביעה הכללית.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: העצמאות של היועץ המשפטי לממשלה מופיעה בדו"ח הנשיא אגרנט ובדו"ח הנשיא שמגר, ועצמאות התביעה הכללית בכלל, הפרקליטות והמשטרה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אם יש דבר שמדינת ישראל צריכה להיות גאה עליו זה הענין הזה.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני נוסעת בעולם לכנסים ואני שומעת את זה במדינה כמו סין, ושמעתי את זה גם בהאג.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: יש כבוד והערכה לעצמאות של מערכת המשפט ושל התביעה הכללית כאן.
פרקליטת המדינה עו"ד עדנה ארבל: אני אומרת לחברי הכנסת: כל ביקורת ובקרה על מדיניות יתקבלו בברכה, כולל ביקורת עלינו, אבל כל עוד היא עניינית ולא מתקפות משולחות רסן מחברי כנסת כי המטרה שלנו היא משותפת, אנחנו רוצים להילחם בעבריינים ולא להילחם במשטרה.
אופיר פינס-פז: היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין, בבקשה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: קודם כל חודש טוב, היום ראש חודש אדר ואני רוצה לקוות שתהיה גם שמחה בימים האלה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אולי סמלי שאנחנו נמצאים כאן בין פרשת משפטים לבין פרשת תרומה כי אנחנו עושים משפטים אבל לא נותנים לנו את התרומה בתקציבים וכוח האדם.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני מצטרף לדברים שאמרה חברתי פרקליטת המדינה ואנשי המשטרה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הנושאים שעלו כאן כולם לגיטימיים במובן זה שצריכה להיות בקרה, זה לא מס שפתיים.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני רק יכול לברך על כל בקרה בהנחה שהיא רוצה להיות קונסטרוקטיבית ולעזור לשפר.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: ההתקפות והביקורת מכל מיני גורמים, לאו דווקא בוועדה, הן בעלות ענין ולא ענייניות וצריך להגיד מלה טובה גם לפרקליטות וגם למשטרה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אף אחד מאתנו לא מושלם, לא אני, לא הפרקליטות ולא המשטרה אבל אלה גופים שעובדים בעומס אדיר בנאמנות וכשליחי ציבור.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: כמו כל אדם, גם אם יהיה הטוב ביותר, אפשר לשגות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: היום אני מסיים חמש שנים בתפקידי ואני יכול להביט אחורה ולומר שעשינו הרבה דברים וכמערכת להשתבח בהם, ויש גם דברים שבכל סיטואציה אנושית אפשר לשפר אותם.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: באופן כללי סדרי העדיפויות הם של תיקים במעצר עד תום ההליכים מצד אחד, או תיקי אלימות מצד שני, תיקים שאתה חש צורך מקצועי, מוסרי ורוח ציבורית לטפל בהם במהירות.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: יש המון דברים שלא היו מעולם במערכת העונשית בעבר.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: עכשיו יש נושאים רבים של קנין רוחני, של עבירות טכנולוגיות והלבנת הון, נושאים בינלאומיים, הגלובליזציה, שלא היו קודם אבל כדאי לזכור אותם ברקע.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: יש שאלה שמעסיקה אותי הרבה והוא נושא קצבי התיקים.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: יש לנו לא מעט בעיות בגלל "תבן אין ניתן לעבדיך ולבנים אומרים לנו עשו", כלומר נושא המשאבים.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: הנה הגיע תיק חשוב, שלא אומר מהו, ופרקליט המחוז אומר: אין לי מי שיעשה את זה, כמו שאמר המנוח יגאל הורביץ, שר האוצר שאמר "אין לי".
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אתמול ישבנו אצלי עם פרקליטת המדינה, עם אנשי משטרה ועם אחרים על ענין ציבורי שכולל בבת אחת מאות רבות של תיקים, אם לא למעלה מזה, ושברנו את הראש שעות אחדות איך יוצאים מהדילמה כאשר אתה רוצה להגיש מאות תיקים אבל אין לך מי שיעשה ואין מי שיחקור, נניח שיש מאות אנשים רלוונטיים וקצת למעלה מ-60 נחקרו – זה המספר שעלה אתמול.
אופיר פינס-פז: אני מנחש שזה על התעודות מהשלוחות, זה אלפי אנשים.
אופיר פינס-פז: ישבנו שעות לברר האם לעשות את זה בדין משמעתי ובאיזה דרך לטפל בזה.
אופיר פינס-פז: אני יכול להגיד לך שבתיקים האלה יש ענין רב לציבור.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אין חולק על זה, זו היתה הנחת יסוד בדיונים שלנו.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: לגבי הקצבים של התיקים, כשמגיע תיק ישן זה מעורר אצלי שאלות וגם אצל מבקר המדינה וכך הלאה, פונים עם זה לפרקליטות ולמשטרה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: אני פונה למרגלית ולחנה וכותב להן, אבל זה לא המאפיין, ובמקומות מסוימים יש פקק.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: יש גם שאלות שהחוק קבע להם מועדים, למשל העמדה לדין של קטין תוך שנה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: עשינו נסיונות לשפר את זה כדי שתיקים לא יבואו אחרי 15 חודש ואז צריך אישור אישי של היועץ המשפטי וצריך לסמן אותם.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: תיקי המרדה זה חצי שנה.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: בקשר לעילות, מה שמעורר הרבה שאלות ואנשים כותבים עליו זה חוסר הענין לציבור.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: זה בעייתי כי זה לא מובן במשמעות האמיתית על-ידי אדם מן הישוב.
היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין: מוזכר גם בסעיף 59 שקצין בדרגת פקד יכול להחליט לא לחקור אם הוא סבור שאין בדבר ענין לציבור.