GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רמי רובין: בכל מקרה אנחנו מדברים על החוב של הפיגור.
אופיר פינס-פז: אם הוא שילם 20%-25%, מקפיאים את המכירה.
יוסף יצחק פריצקי: אתה עושה "גרייס" על "גרייס", זה לא נורמלי.
אופיר פינס-פז: אתם רוצים שהאדם ישלם או שאתם רוצים לזרוק אותו מהדירה?
אופיר פינס-פז: אתם רוצים שהוא ישלם, אז הוא משלם.
יוסף יצחק פריצקי: יצרת חוב בלתי נגמר.
דוידה לחמן-מסר: אפשר לגשר בין שתי ההצעות.
דוידה לחמן-מסר: במקום שההלוואה בתשלומים, הוא צריך לפרוע את התשלום; במקום שהלוואה לא בתשלומים, למשל, כשלקחתי משכנתה, ואני צריכה לפרוע את כל סכום הלוואה תוך פרק זמן, אפשר לקבל את הצעת היושב-ראש, שאם שילמתי 25% מסכום ההלוואה העומדת לפרעון, כי כולה עומדת לפרעון, כי אלה היו התנאים, הרי יש כל מיני סוגים, אז הדירה לא תמומש.
רמי רובין: עד מתי?
דוידה לחמן-מסר: עד פרק זמן של עוד שישה חודשים.
אופיר פינס-פז: הסיכום לגבי הסעיף הזה הוא, שאם אדם הצליח לשלם פיגור של עד 25%, אחרי שהוא כבר קיבל התרעה שהולכים למכור לו את הדירה - - -
סיגל קוגוט: אם הכול היה בתשלום אחד?
אופיר פינס-פז: אם הוא הצליח להחזיר עד 25% בפרק הזמן של ה-90 יום שהחלטנו ויוצר הסדר לגבי המשך תשלומי כל יתרת הסכום, ייעצר תהליך מכירת הדירה.
סיגל קוגוט: אם הוא לא עשה הסדר?
אליעזר וולף: יש אנשים שיש להם פיגור של שלוש, ארבע וחמש שנים.
אליעזר וולף: יבוא אותו אדם שיש לו פיגור של חמש שנים, ישלם 25%.
אופיר פינס-פז: 25%, זה יכול להיות גם 50,000 דולר או 100,000 דולר.
אליעזר וולף: לא, מיתרת חובות הפיגורים, ואז עדיין הוא נשאר בפיגור של ארבע שנים.
מאיר שטרית: קבענו בחוק שאם אדם מפגר בתשלומים בשישה חודשים, אתה רשאי לגבות את החוב ממנו.
מאיר שטרית: אם הוא לא משלם את החוב גם אחרי זה, אתה יכול להטיל עליו כינוס נכסים, ואז אתה נותן לו 90 ימים למכור את הבית.
מאיר שטרית: ב-90 ימים האלה, אם הוא משלם לך 25% מהחוב ומגיע להסדר, אתה מוותר לו.
מאיר שטרית: מה קרה?
מאיר שטרית: אם הוא לא מגיע להסדר, תטיל כונס נכסים.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני השר, אם אתה מגיע להסדר, אל תכתוב כלום.
יוסף יצחק פריצקי: כל זה מיותר.
יוסף יצחק פריצקי: יש רק דבר אחד שצריך לקבוע.
יוסף יצחק פריצקי: צריך לקבוע שלא יקרה מצב שבנק זכה במכרז, הכול גמור, ופתאום אומרים: את זה צריך לעצור.
יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת שצריך דד-ליין.
סיגל קוגוט: אומר רמי רובין שתוך 90 ימים לא ממנים כונס נכסים.
מאיר שטרית: רמי רובין, אתה מנוסה בעניין, תגיד מה אתה חושב.
רמי רובין: צריך להציב בפני החייב רף ברור שאלה התשלומים של הפיגור.
רמי רובין: לא נראה לי שאם הוא לא פורע את התשלומים בפיגור, אפשר להגיד לו: מפסיקים את ההליכים.
רמי רובין: לפחות שישלם את התשלומים בפיגור.
רמי רובין: לכן, כל הנושא של האחוזים צריך לרדת, למעט בהלוואות שאין בהן תשלומים, מה שציינה דידי לחמן-מסר קודם.
מאיר שטרית: באיזה שלב אפשר לעצור את המכירה?
רמי רובין: לדעתי, 90 ימים מיום פתיחת התיק או מיום משלוח האזהרה.
רמי רובין: המינימום שבמינימום זה יום מינוי כונס.
מאיר שטרית: אתה מציע 90 ימים מיום מינוי כונס.
אופיר פינס-פז: למה אתה קורא פיגור?
אופיר פינס-פז: זה כולל אגרה וכלל שכר טרחה?
סיגל קוגוט: האגרה נגזרת מהסכום שבפיגור.
אופיר פינס-פז: אני מוכן רק ל-50%.
רמי רובין: זה לא הגיוני.
אופיר פינס-פז: חברים, אם בא אדם, החרב מתנופפת מעל לראשו, הוא הבין שהולכים למכור לו את הבית, הוא החליט שהוא משתגע ולא רוצה למכור את הבית ואוסף כסף ומגיע ל-50% מהחוב - - -
מאיר שטרית: יש לו תשעה חודשים קודם לעשות זאת.
אופיר פינס-פז: לא צריך למכור לו את הבית.
סיגל קוגוט: איך תגבה את 50% הנותרים?
אופיר פינס-פז: הוא יעשה הסדר.
חיים פרייליכמן: אם הוא לא יעמוד בהסדר, מה אז?
אופיר פינס-פז: אם הוא לא יעמוד בהסדר, ימכרו את הבית שלו.
קריאה: צריך להגדיר מהו ההסדר.
אופיר פינס-פז: תגדיר אותו.
רמי רובין: ההסדר הוא כזה שתוך זמן, שישה חודשים, הוא מסלק גם את ה-50% הנותרים.
אופיר פינס-פז: בסדר גמור, אבל תן לאדם צ'אנס להתמודד עם העניין.
חיים פרייליכמן: בתנאי שיתרת החוב שלו לא יותר משישה חודשים כל הזמן, שלא יתחיל לפגר מחדש.
אופיר פינס-פז: יש לאדם עוד שישה חודשים אחרי שהוא הביא 50% להביא את ה-100%.
2397: ומשלם גם את השוטף.
אופיר פינס-פז: ממה תתפרנס?
2397: אתה דואג לי?
2397: אני דואג לעצמי.
אופיר פינס-פז: נראה לי שאתה רוצה להתפרנס מהדירות יותר מאשר משכר הטרחה.
אופיר פינס-פז: תפסיקו למכור דירות.
יוסף יצחק פריצקי: אופיר פינס, הצבעת בעד חוק הדיור הציבורי, זה המחיר.
ענת מאור: אופיר פינס, הבעיה שהעלית קשה, אנחנו מכירים את המקרים, כשאדם כבר התחיל להסתדר.
ענת מאור: אכן, צריך למצוא הסדר שיהיה סביר.
אופיר פינס-פז: נכון, אם הוא הביא 50% במכה, אתה לא אומר תודה?
אופיר פינס-פז: אתה מוכר את הבית?
אופיר פינס-פז: אתה אומר: אני לא רוצה את הכסף שלך, אני מוכר את הבית שלך?
אופיר פינס-פז: באיזה עולם אתם חיים?
ענת מאור: ההערה השנייה מחזירה אותי שוב לחצי שנה, ואפילו שמונה חודשים לא מספיק.
מאיר שטרית: נקבע ארבע שנים... רבותי, האויב של הטוב ביותר זה המצוין.
מאיר שטרית: יש גבול למה שאפשר לעשות.
מאיר שטרית: בסוף אנשים לא יקבלו משכנתאות, הבנקים יחשבו שלא כדאי לתת משכנתה בישראל, כי יש סיכון.
ענת מאור: למה אדם הסתבך?
ענת מאור: מפטרים אותו.
ענת מאור: תן אפשרות לאנשים קודם כול להחזיר את החוב במקור, ולזה לא צריך שמונה חודשים, אלא שנה.
ענת מאור: מפטרים אנשים, הם נכנסים למלכודת של חוב, והופכים אותם מייד לעניים מרודים.
שלמה כהן: בהערת אגב של אחד הדוברים הוזכר העניין שסעיף שכר הטרחה מתייחס רק לכונס נכסים במימוש משכנתה, והיתה פה שאלה של דידי לחמן-מסר, ששאלה מה פתאום שכר טרחת כונס.
שלמה כהן: שכר טרחת כונס, מכיוון שהשר שינה את הצעת החוק, והיא לא עוסקת בהוצאה לפועל בכלל, אלא במימוש משכנתה בלבד.
שלמה כהן: במימוש משכנתה בלבד, יש שכר טרחת כונס בלבד.
מאיר שטרית: גם על החוב המקורי.
שלמה כהן: החוב המקורי הוא לא במימוש משכנתה.
מאיר שטרית: שלא יהיו אי-הבנות – שכר טרחה על הכול.
מאיר שטרית: רבותי, בלי תרגילים.
שלמה כהן: אז מה עשית?
מאיר שטרית: זה מה שעשיתי, זו הכוונה.
מאיר שטרית: אולי ניסיתם לעשות תרגיל שלא הייתי ער לו.
שלמה כהן: אמרת קודם שהשארת בהצעת החוק רק את מימוש המשכנתה.
מאיר שטרית: זה כולל חוב של משכנתאות.
שלמה כהן: זה לא מה שאמרת, וזה גם לא מה שכתבת בהצעת החוק.
מאיר שטרית: אני מוכן לחזור ל-10(א) אם אתם רוצים.
מאיר שטרית: חבר'ה, אל תעשו פה תרגילים.
מאיר שטרית: החוב יהיה כל מה שקשור למשכנתאות, וייקבע שכר טרחה על-ידי, בהסכמתכם, באישור הוועדה.
שלמה כהן: זה לא מה שהסכמנו, זה לא מה שאמרת וזה לא מה שכתבת.
מאיר שטרית: זה מה שאמרתי כל הזמן ולזה התכוונתי.
שלמה כהן: סליחה, זה לא מה שכתוב בהצעת החוק.
מאיר שטרית: אין בעיה, אני מוכן לחזור ל-10(א).
מאיר שטרית: נחזור ל-10(א), הכול יהיה ברור, ותהיה רגוע.
מאיר שטרית: בדיונים בין ההוצאה לפועל עם המשרד שלי, תמיד היה ברור לכל עורכי-הדין על מה אני מדבר.
שלמה כהן: מסתבר שלא.
מאיר שטרית: תשאל אותם.
מאיר שטרית: עזוב את הניסוח, אני לא מנסח את הצעת החוק.
שלמה כהן: מאיר שטרית, אם זה יהיה בצעקות, אני אתן לדבר, ואני אשתוק.
מאיר שטרית: אתם מנסים לעשות פה תרגילים.
מאיר שטרית: זה לא ילך.
שלמה כהן: אני מוחה על האמירות האלה, איש לא מנסה לעשות דבר.
שלמה כהן: אני מפנה את תשומת לבך לכך שבהצעת החוק שאתה הגשת, כתוב בה "שכר טרחת כונס".
מאיר שטרית: למה אתה מדבר בשמי?
מאיר שטרית: הגשתי הצעת החוק עם סעיף 10(א).
שלמה כהן: שינית.
מאיר שטרית: לא שיניתי שום דבר.
מאיר שטרית: יש פה מישהו מחברי הוועדה שלא מבין שכוונתי מלכתחילה היתה לקבוע שכר טרחה לגבי כל מה שקשור במשכנתאות?
מאיר שטרית: שיקום אחד שיגיד שהוא לא מבין.
מאיר שטרית: עורכי-הדין שישבו אתי לא מבינים את זה?
מאיר שטרית: שלמה כהן, תפסיק עם זה, אני לא אוהב את התרגילים האלה.
שלמה כהן: אני מוחה על האמירות האלה ועל ההערות האלה.
מאיר שטרית: תמחה, ואני לא קונה תרגילים.
שלמה כהן: כשאתה תצעק, אני אשתוק.
שלמה כהן: לעניין שכר טרחת כונס.
שלמה כהן: יש לנו כמה וכמה הערות לעניין תהליך המימוש באזהרה.
שלמה כהן: קודם כול, בסעיף 81ב1(ב)(3) כתוב ש"הבקשה תוגש לביצוע החוב שבפיגור".
שלמה כהן: זה יוצר קושי מיידי, מכיוון שהתהליך הוא ארוך, ובינתיים הסכום שבפיגור גדל.
שלמה כהן: צריך לאפשר כאן מנגנון לעדכן את סכום הפיגור.
שלמה כהן: אחרת, לא רק שמקבעים את הסכום הישן, שהיה נכון לנקודת זמן מסוימת, אלא שגם הולכים לממש את המשכון על סכום לא נכון, הסכום בינתיים השתנה.
רמי רובין: טכנית זה בלתי-אפשרי.
יוסף יצחק פריצקי: אם שר המשפטים יסכים, משרד האוצר לא יסכים.
רמי רובין: זה בלתי אפשרי כי אם הוא פיגר, למשל, בשבעה תשלומים, ופתחו את התיק בהוצאה לפועל, והאדם פתאום מתחיל לשלם את התשלומים השביעי, השמיני והתשיעי.
רמי רובין: אני לא יודע שהוא שילם.
יוסף יצחק פריצקי: לא ירדת לסוף דעתו.
יוסף יצחק פריצקי: שבעה תשלומים של 500 שקלים זה יוצא 3,500.
יוסף יצחק פריצקי: עד האזהרה כבר מגיע עוד תשלום, עוד 500.
יוסף יצחק פריצקי: מה שהוא אומר זה: תן לי מנגנון עדכון להוצאה לפועל, שאני אוכל להמשיך הלאה.
רמי רובין: זה לא מנגנון, זה הגדלת קרן.
סיגל קוגוט: עורך-דין לא יכול למסור ליושב-ראש מה הסכום העדכני של הפיגור?
2397: רמי רובין, כדי לא להגיע להגדלת קרן, שזה דבר מסורבל וחודשי וחוזר על עצמו ויעמיס על ההוצאה לפועל, תקבע בחוק שבכל עת שבא החייב לשלם, סכום הפיגור לא יהיה הסכום שנקבע בפתיחת התיק, אלא הסכום כפי שהוא בספרי הבנקים.
אופיר פינס-פז: שלמה כהן, תסיים.
שלמה כהן: אני בטוח שיש פתרון לבעיה שאני מצביע עליה.
אופיר פינס-פז: תקבל את הפתרון בהמשך.
שלמה כהן: בסעיף קטן (3) מדובר על עיכוב הליכי ביצוע המשכנתה לתקופה של 90 ימים כתוצאה מפנייה לוועדה מיוחדת.
שלמה כהן: יש פה כמה פרקי זמן שנפערים בדרך.
שלמה כהן: צריך לוודא שכתוצאה מההפסקות האלה לא נוצרת עדיפות לנושה אחר.
שלמה כהן: אם החייב בבעיה, יש לו יותר מנושה המשכנתה, יש לו עוד כמה נושים.
שלמה כהן: פה עוצרים את תהליך ביצוע המשכנתה.
שלמה כהן: זאת אומרת, התרופה שקיימת לנושה, שהוא המשעבד של המשכנתה, נעצרה.
שלמה כהן: ייתכנו מצבים שבהם נושים אחרים ירכשו יתרונות כתוצאה מההליך הזה.
מרדכי משעני: על מה?
מרדכי משעני: על הדירה שלו?
שלמה כהן: גם על הדירה.
סיגל קוגוט: מה ההצעה שלך?
שלמה כהן: צריך לציין במפורש שכאשר יש עיכוב כזה ועיכובים אחרים שהוזכרו פה, לא ייפגעו זכויותיו של בעל המשכנתה כנגד נושים אחרים.
שלמה כהן: אני מבין שסוכם פה שהמכירה על-ידי החייב כפופה לאישור ראש ההוצאה לפועל.
שלמה כהן: סעיף קטן (ג) מדבר על העמדת מלוא המשכנתה לביצוע מיידי.
שלמה כהן: כאן יש חוסר התאמה להוראות חוק הערבות ולהוראות חוק המשכון.
שלמה כהן: ייווצר פה פלונטר שיעסיק הרבה עורכי-דין והרבה בתי-משפט וההוצאה לפועל לא תדע מה לעשות.
שלמה כהן: חייבים לסנכרן את החוק הזה עם הוראות חוק המשכון וחוק הערבות.
שלמה כהן: בחוק הערבות זה סעיפים 27(ב) ו-17(ג)(ב), ושם נקבע מתי מותר לרדת על הערב, כאשר עשה חייב או לא עשה כל מיני דברים.
שלמה כהן: ייווצר פה מצב אבסורדי, שאפשר להעמיד את מלוא המשכנתה לפרעון מיידי רק במקרים שמצוינים פה בסעיף קטן (ג), אבל במקביל מותר לרדת על הערבים גם על מקרים פחות חמורים.
שלמה כהן: ייווצר חוסר התאמה בטיפול.
דני וקס: ההפך, אי-אפשר יהיה לתבוע את הערבים כל זמן שלא ממשמים את הנכס.
שלמה כהן: אני לא בטוח שאתה צודק, מכיוון שבשלב מסוים החוב של הערב הופך להיות חוב עצמאי, ואז עלול להיות מצב שבו יש אי-התאמה בין הטיפול במשכנתה, בחייב העיקרי ובשעבוד העיקרי לבין החייב המשני והשעבוד המשני.
שלמה כהן: זה מסתבך גם עם הוראות חוק המשכון, סעיף 21, שבו נקבע שמותר לצוות על מימוש המשכון לפני שהגיע מועד לחיוב, אם הנכס הממושכן עלול לאבד שיעור ניכר מערכו או שזכויות הצדדים עלולות להיפגע מסיבה אחרת.
שלמה כהן: זאת אומרת, תחשבו בייחוד על מציאות הימים האלה בישראל, הנסיבות האלה יכולות להתעורר.
שלמה כהן: אין התאמה, לא לחוק הערבות ולא לחוק המשכון.
שלמה כהן: אלה לא שאלות קלות, אלה שאלות שחייבים לתת עליהן את הדעת.
שלמה כהן: שאלו פה לגבי נושאים אחרים שמתערבים בתוך התהליך.
שלמה כהן: למשל, מפנים את תשומת לבי לארנונה, שהרשות המקומית קופצת ראשונה לראש התור בעניינים האלה.
תמר ברלינר: מיום מינוי הכונס צריך לשלם ארנונה מדי חודש.
תמר ברלינר: אין לנו תמורה, אין לנו ממה לשלם, אלא מכספי הבנק.
בני מזגיני: או כספי המכירה.
תמר ברלינר: המכירה תהיה בעוד שנה.
מאיר שטרית: זה לא משנה.
מאיר שטרית: מתי שתמכרו, תשלמו.
תמר ברלינר: אולי אפשר יהיה לכתוב את זה בחוק, כי העיריות לא מסכימות אתנו.
מאיר שטרית: לא צריך לכתוב בחוק שום דבר, זו בעיה של העיריות.
מאיר שטרית: יש להן דרכים אחרות לגבות: יש פקודת הגבייה (מסים), והם יכולים לקחת מה שהם רוצים.
שלמה כהן: יש עוד שני דברים שהצענו, ואנחנו חוזרים ומציעים להכניס להצעת החוק, כדי להקל על החייב.
שלמה כהן: דבר ראשון, אלה שתי התרעות לפני מימוש.
ענת מאור: איפה נכניס את זה בחוק?
שלמה כהן: אני לא יודע, אבל הבעיה היא לא גיאוגרפית.
שלמה כהן: מהניסיון של החברים שלי יש חייבים רבים שלא מבינים את חומרת המצב.
שלמה כהן: הם פשוט לא מבינים שהם בבעיה.
שלמה כהן: לכן, שתי התרעות זה חובה לפני מימוש.
בני מזגיני: צריך לוודא שזה יגיע אליהם.
יוסף יצחק פריצקי: איך אתה מוודא שזה יגיע?
בני מזגיני: שתהיה חתימה.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא רוצה לחתום.
בני מזגיני: הנציג נותן תצהיר: ראיתי אותך, מסרתי לך, לא חתמת.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא בבית, הוא לא פתח את הדלת.
בני מזגיני: שמים לו את זה בווישר או זורקים לו את זה ברחוב.
שלמה כהן: עוד מנגנון שלדעתנו נחוץ לפני מימוש, או לפחות לפני פינוי, זה דיון בפני ראש ההוצאה לפועל.
שלמה כהן: אנחנו חושבים שצריך להביא את החייב למוסד הרשמי, שישמע מפי הגבורה שהולכים להוציא אותו מהבית, שיבין את העניין הזה.
שלמה כהן: אם הוא לא בא, להוציא לו צו הבאה.
שלמה כהן: העלינו בישיבה הקודמת נקודה נוספת, וקיוויתי שתתברר, הקמת ועדת משנה, וחשבתי שהיא תתברר בוועדת המשנה, וזה החזר אגרות.
שלמה כהן: בכל המקרים שבהם יש הסדרים, התיק נפתח על סכומים מסוימים, לפעמים הסכומים האלה גדלים, האגרות הופכות להיות סכום משמעותי, גם המדינה צריכה לתרום את חלקה להסדרים.
שלמה כהן: אם יש הסדר, ההוצאה לפועל צריכה להחזיר את האגרה או חלק גדול ממנה.
שלמה כהן: זה לא דבר חדש, זה קיים גם היום בתקנות סדר הדין, במקרה של גישורים ופשרות, מחזירים חלק מהאגרה.
שלמה כהן: אפשר וצריך גם פה להכניס החזר של האגרה.
סיגל קוגוט: אבל פתחו את זה רק על הסכום שבפיגור, אז אין מה להחזיר.
שלמה כהן: יכול להיות שהסכום של הפיגור הוא 20,000 שקלים, והאגרה, יכול להיות שהיא מתעדכנת אחרי זה, הופכת להיות 1,000-2,000 שקלים, זה סכום משמעותי.
דניאל וקס: אם יקבעו סכום אגרה קבוע ולא כפונקציה מסכום המשכנתה, אולי לא יצטרכו להחזיר חזרה, אבל היום, מה שציין שלמה כהן, זה קיים בתקנות אגרות משפט, ופניתי בזמנו למשרד המשפטים.
דניאל וקס: זו לקונה, וזה לא קיים גם בהוצאה לפועל, דהיינו, לא מעודדים הסדרים, לא מעודדים פשרות.
דניאל וקס: צריך להביא את זה לתשומת הלב.
דניאל וקס: בעמוד 5, בסעיף קטן (5) מדובר על עד מתי יכול החייב לפרוע את החוב שלו, ולא נאמר כאן איזה חוב.
דניאל וקס: הכוונה היא חוב לפי ההגדרה בסעיף קטן (4), כולל אגרות והוצאות.
רמי רובין: אתה צודק.
אופיר פינס-פז: תשובות להערות שהועלו.
מאיר שטרית: חברים, האויב של הטוב ביותר זה המצוין.
מאיר שטרית: אני לא רוצה להגדיל את התקופה לשמונה חודשים, הצענו שישה חודשים.
מאיר שטרית: המצב הקיים היום הוא אסון לאנשים.
מאיר שטרית: נראה לי שההצעה שהגשנו היא הצעה מאוזנת.
מאיר שטרית: עם כל הכבוד לרוצים להיטיב, אני לא מציע להיטיב יותר מדי, כי תחסלו את העניין לגמרי.
מאיר שטרית: יש גבול למה שאפשר לעשות, צריך איזון.
מאיר שטרית: כמו שאני ער למצוקתם של החייבים, באותה מידה אני ער לכך שאסור לסכן את האפשרות שבנקים ימשיכו לתת משכנתאות לאנשים, ולכן צריך להיות הגון.
מאיר שטרית: על-פי הצעת החוק המקורית שהצעתי, ואני מציע להיצמד אליה, כי אם תשנו אותה יותר מדי, אני לא אעביר אותה, אני אמשוך אותה.
מאיר שטרית: אני לא אסכים להעברת הצעת חוק קיצונית, שמצד אחד תהרוג את הבנקים ותמנע מתן משכנתאות לאנשים.
מאיר שטרית: הלכתי נגד הבנקים, נגד לשכת עורכי-הדין, אבל צריך גם איזון.
מאיר שטרית: האיזון הוא בכך שאנחנו נותנים הזדמנות הוגנת לחייב.
מאיר שטרית: אדם לא חי בעננים, כשהוא מפגר בתשלום, הוא מקבל כל חודש הודעה מהבנק שהוא לא שילם, והערבים שלו מקבלים הודעה מהבנק שהוא לא שילם, ולכן האדם מודע לעניין.
אופיר פינס-פז: אדוני שר המשפטים, אני מבקש ממך תשובות רק לנושאים שעלו.
מאיר שטרית: אני עונה על חלק מהדברים בצורה כוללת.
מאיר שטרית: אני מבקש להישאר צמודים לשישה חודשים.
מאיר שטרית: בתום השישה החודשים יש לאדם שלושה חודשים נוספים שבהם הוא יכול לפנות להוצאה לפועל, לבקש למכור את הבית.
מאיר שטרית: לא הייתי מתנגד להסדר שאתה מציע פה, שאחרי 90 הימים הללו, מיום שמונה כונס, ניתן לאדם הזדמנות של תשעה חודשים לשלם 50% מהריבית ולהגיע להסדר עם הבנק, ואז ייעצרו תהליכי הכינוס.
חיים פרייליכמן: לפיגור המעודכן.
מאיר שטרית: להערות שנשמעו פה של שלמה כהן על חוק המשכון וחוק הערבויות.
מאיר שטרית: שלמה כהן, אין שום בעיה עם החוקים הללו, ובדקנו אותם.
מאיר שטרית: ואם תתעורר בעיה מחר, נטפל בה.
מאיר שטרית: הבעיה הקיימת בפנינו היום היא הבעיה של האנשים שזורקים אותם מהבתים שלהם.
מאיר שטרית: כל יום אני מקבל 10 מכתבים על זה, ואת זה צריך לפתור.
מאיר שטרית: צריך לפתור את הבעיה הזאת היום, לא מחר.
מאיר שטרית: כל יום שעובר עוד אנשים נזרקים מהבית.
ענת מאור: מה לגבי מנגנון התרעות החובה?
מאיר שטרית: כתוב בחוק שמודיעים לו שאם הוא לא ישלם, יוציאו אותו מהבית.
חיים פרייליכמן: מישהו בסוף יצטרך לשלם על זה.
חיים פרייליכמן: זה עולה כסף לחייב.
סיגל קוגוט: חבר הכנסת פריצקי, מעבר לזה שהמכירה תהיה באישור יושב-ראש הוצאה לפועל, כתוב בסיפה של הסעיף גם, שכל המכירה היא על-ידי החייב, ובלבד שהחייב הבטיח את פרעון מלוא חוב ההלוואה מהתמורה שתתקבל, לפי הוראות ראש ההוצאה לפועל.
סיגל קוגוט: כלומר, גם עצם מתן האפשרות למכור וגם האישור שהוספנו עכשיו, אישור המכירה, בעצם בפיקוח צמוד של ראש ההוצאה לפועל.
יוסף יצחק פריצקי: הסכמנו שה יהיה בפיקוח ראש ההוצאה לפועל.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שצודק יושב-ראש לשכת עורכי-הדין, בוודאי לדיון כזה צריך להזמין את הערבים, כי אחרי שמוכרים את הדירה, הם נשארים חשופים.
יוסף יצחק פריצקי: האינטרס שלהם הוא שהמחיר יהיה הכי גבוה.
סיגל קוגוט: יש לך שמיכה, אתה לא יכול למשוך אותה לכל הכיוונים.
סיגל קוגוט: ברור שככל שאתה מקל עם החייב, במידה מסוימת חוזרים לערבים.
סיגל קוגוט: אתה צריך לגבות את החוב הזה איכשהו.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה שהחייב ימכור דירה בחצי מחיר ויזרוק את החוב על הערבים שלו.
סיגל קוגוט: לכן, אם ראש ההוצאה לפועל, אם הוא רואה חייב רמאי, הוא נותן מיידית הוראה למכור את כל הדירה.
סיגל קוגוט: לענת מאור.
סיגל קוגוט: הנושא של ועדת ערר עוד לא נדון כאן.
סיגל קוגוט: זה תיקון לחוק הלוואות לדיור.
סיגל קוגוט: לגבי ההלוואות המשלימות של הבנקים אין ועדת ערר, אין מחילה על חובות שהיא סטטוטורית ולא וולונטרית.
סיגל קוגוט: אי-אפשר לקבוע בחוק מנגנון שהממשלה מוותרת על זכות הקניין של הבנקים.
סיגל קוגוט: אי-אפשר לקבוע בחוק מנגנון כזה, זו פגיעה אדירה בזכות הקניין שאי-אפשר להשלים אתה.
סיגל קוגוט: היום זה אפשרי, כי זה וולונטרי.
סיגל קוגוט: כלומר, הבנק, על מנת לעזור לחייב, מעדיף למחול על חלק, ובלבד שהוא לא יתמוטט והוא יוכל לשלם חלק.
סיגל קוגוט: אם את קובעת בחוק שוועדה בין-משרדית מוחקת חובות של הלוואות שבנקים נתנו, זה דבר בלתי-אפשרי.
ענת מאור: אני מסכימה עם מה שענית, ולא זאת היתה שאלתי.
ענת מאור: שאלתי היא איזה מנגנון יש לחייב בנק ליידע ולהסב את תשומת לבו של החייב.
סיגל קוגוט: היום, ברגע שמגישים אזהרה לחייב, לפי המודל שמוצע פה היום, באזהרה צריך להודיע לו, שאם הוא לא יפרע את החוב שבפיגור – זה בעמוד 4 למטה – ומייד נגיד עד מתי, יהיה הזוכה רשאי לפרוע את מלוא החוב מהתמורה שתתקבל בעד מכירת דירת המגורים.
סיגל קוגוט: את רוצה להוסיף עוד אזהרה, והרי ממילא לפי ההצעה שהתקבלה, של חבר הכנסת פריצקי, כל המכירה על-ידי החייב כפופה לפיקוח של יושב-ראש ההוצאה לפועל, אז יהיה כאן מגע בין החייב ליושב-ראש ההוצאה לפועל, זה כבר מגע שני.
ענת מאור: אדוני השר, בהצעת החוק הפרטית הכנסנו שלב עוד לפני האזהרה.
ענת מאור: רוב החייבים לא יודעים על קיום ועדה מיוחדת.
סיגל קוגוט: זה לפי חוק הלוואות לדיור, זה לא לפי החוק הזה.
אופיר פינס-פז: אין לה אישור ממני להתייחס לנושא הזה.
סיגל קוגוט: אני מבקשת לומר מה כן סוכם, כדי לראות אם זה באמת סוכם.
סיגל קוגוט: סוכם שנותנים עיכובים בשני מקרים חוץ ממה שכתוב בחוק, תוך 90 יום מיום מינוי כונס.
סיגל קוגוט: כלומר, ברגע שמונה כונס, הוא יכול למכור תוך 90 ימים, או, אם הוא קיבל אזהרה, ותוך 90 ימים הוא החזיר 50% מהחוב המעודכן, בנוסף לכך שהוא יצר הסדר שתוך חצי שנה הוא ישלם את 50% הנותרים, ואם הוא לא עמד בהסדר החדש, אז ניתן יהיה להמשיך את התהליך.
סיגל קוגוט: זה החידוש.
אופיר פינס-פז: מה לגבי ההערות של דובי ארבל?
סיגל קוגוט: קיבלנו אותן.
סיגל קוגוט: שר המשפטים הבהיר לנו לגבי סעיף 59, שעד היום משרד המשפטים ניסח את זה כמינוי כונס, אבל כוונת השר ששכר הטרחה שלו ייקבע בכל ההליכים שקשורים למשכנתה, ברגע שנפתחה בקשה, גם אם היא רק על החוב שבפיגור, אבל קשורה להלוואה שמובטחת במשכנתה.
סיגל קוגוט: רציתם שנכתוב בחוק שהבנק לא רשאי לקחת שכר טרחת עורכי-דין, אלא אם כן יש יחסי עובד מעביד ביניהם.
סיגל קוגוט: לגבי האזהרות, אתם צריכים להחליט.
סיגל קוגוט: כפי שאמרתי, היום האזהרה היא רק בפתיחת התיק, ואחר כך אישור מכירה על-ידי ההוצאה לפועל.
סיגל קוגוט: אפשר לקבוע שגם לפני הפינוי עצמו.
רמי רובין: זה קיים היום בחוק.
אופיר פינס-פז: יש שתי אזהרות.
אופיר פינס-פז: לגי הנושאים הבאים.
אופיר פינס-פז: הנושאים הבאים מתייחסים להצעת החוק של משעני.
אופיר פינס-פז: מוטי משעני מציע שלושה נושאים נוספים: האחד, כל נושא הדיור החלופי, השני, קיבוע בחוק של הוועדה הבין-משרדית.
אופיר פינס-פז: אני כבר אומר שאם הוועדה הזאת תקובע היא תהיה ברשות האוצר ולא ברשות משרד השיכון.
אופיר פינס-פז: אין אופציה אחרת.
אופיר פינס-פז: השלישי, ייסוד ועדת ערר.
מרדכי משעני: יש הנושא של הריבית.
אופיר פינס-פז: על הנושא של הריבית כבר דיברנו.
אופיר פינס-פז: זה גמור ומוסכם.
מרדכי משעני: היום קיימת ועדה בין-משרדית, שמטפלת באנשים שמתקשים בהחזרים, אבל היא לא מוסדרת בחקיקה.
מרדכי משעני: יש איזו התייחסות, אבל ההתייחסות היא לא התייחסות ספציפית, היא גם לא מדברת על הסמכויות שיש לוועדה הזאת.
מרדכי משעני: לכן, ההצעה שלנו מדברת קודם כול על ועדה בין-משרדית, שהיא כאילו דרגה ראשונה, שאליה כל אדם שמתקשה, אפילו עוד לפני שהבנק התחיל בהליכים, יוכל לפנות, כדי שהוועדה הזאת תסייע לו, וההצעה הזאת גם מתייחסת לסמכויות שיש לוועדה בנושא של פריסה, בנושא של מחיקה.
מאיר שטרית: אתה מדבר רק על הלוואות מוכוונות.
יוסף יצחק פריצקי: הלוואות תקציביות.
מרדכי משעני: בוועדה הזאת יושב גם נציג של הבנק, אבל אנחנו גם מציעים, שמעל לוועדה הבין-משרדית הזאת תהיה ועדת ערר כך, שאם האדם קיבל תשובה שלילית, והוא בכל זאת חושב - - -
נסים זאב: הוועדה תשב בהוצאה לפועל?
מרדכי משעני: אלה בכלל שלבים שלא קשורים להוצאה לפועל, שאדם יכול להגיש ערר לאותה ועדת ערר, וועדת הערר תהיה סופית.
מרדכי משעני: הנושא השלישי הוא אולי הנושא החשוב ביותר.
מרדכי משעני: בחוק ההוצאה לפועל יש סעיף 38, כשהסעיף הזה חל לא רק לגבי משכנתאות של בנקים.
מרדכי משעני: הסעיף אומר שאם אתה נושה, ואתה מוציא מישהו מהבית, אפילו בגלל חוב שהוא לא חוב של משכנתה, לא תוציא אותו, אלא אם כן שכנעת את יושב-ראש ההוצאה לפועל שיש לו דיור חלופי, שאדם לא יהיה ברחוב.
מאיר שטרית: אם אין לו?
מרדכי משעני: יושב-ראש ההוצאה לפועל אומר: אני מעכב את הפינוי עד שידאגו לו לדיור חלופי, והכול תלוי בשיקול הדעת של יושב-ראש ההוצאה לפועל.
מרדכי משעני: נניח שנתתי הלוואה למישהו, לא משכנתה, ואני רוצה לממש אותה, אני הולך על הבית שלו, סעיף 38 אומר שזה לא יחול אם יש הסכמה אחרת.
מרדכי משעני: הסכמה אחרת קיימת בהסכמים שבין הבנק לבין הלווה, אבל מסתבר שההסכם הזה הוא הסכם אחר.
מרדכי משעני: הבנתי מהיועצת המשפטית של הוועדה, שהיתה איזו הסכמה.
סיגל קוגוט: לא, אין הסכמה, יש התניה.
סיגל קוגוט: הבנקים מתנים על הסעיף הזה.
מרדכי משעני: היתה הבנה שזה יחול גם על הבנקים.
סיגל קוגוט: לא, הבנקים מתנים על הסעיף הזה, כי אצלם זה קשור לערבים.
מרדכי משעני: את היית בטוחה שזה לא קיים לגביהם.
סיגל קוגוט: חשבתי שהם לא מתנים על זה, אבל הסתבר שהם מתנים על זה בגלל הערבים.
מרדכי משעני: הדבר הזה חייב לחול, בדיוק כמו שהוא חל על נושים אחרים.
בני מזגיני: לעניין הוועדה.
בני מזגיני: יש בעיה מבחינת לוח-הזמנים.
בני מזגיני: קודם כול, צריך לשאול אם האדם זכאי לפנות באופן ישיר לוועדה, או, לחילופין, דרך הבנק.
בני מזגיני: אם זה דרך הבנק, עד שהבנק יעביר את הבקשה לוועדה ועד שהוועדה תשלח חוקר ותבדוק את המסמכים ויגיעו הנתונים, יעברו 30 ימים, כך שזה סותר "על אף האמור בכל דין, הוגשה תביעה לבית המשפט בשל פיגור בהחזר הלוואה לפי חוק זה והודיע החייב לבית המשפט כי פנה לוועדה המיוחדת", ואז לא יינתן פסק-דין.
בני מזגיני: לדעתי, צריך גם לתת יותר זמן, כי זה לא יעמוד במציאות של 30 יום.
בני מזגיני: לעניין החובות.
בני מזגיני: התחלנו למשל מפינוי של משפחה שגרה בצריף כבר חצי שנה, נשאר להם עדיין חוב של 100,000 שקלים.
בני מזגיני: אמרתם היום דברים שמקובלים, אבל ההצעה הזאת אם היא תצא בעוד חודש, חודשיים, היא תהיה טובה למי שיפגר מהיום והלאה.
בני מזגיני: מה קורה עם כל אלה שצברו כבר חוב של 150,000, 160,000, 170,000, כשיש שם את שכר הטרחה המנופח, יש הריבית המנופחת.
בני מזגיני: תוריד את הכול, ותלך אתו על 50%, זה מקובל.
מאיר שטרית: אדוני היושב-ראש, ההסכם שלי עם חבר הכנסת משעני היה, שהוא מצטרף להצעת הממשלה, בתנאי שההצעות מוסכמות על הממשלה.
מאיר שטרית: אם אין הסכמה עם הממשלה, נפריד, אין בעיה.
מרדכי משעני: למה אתה אומר שאין הסכמה עם הממשלה?
מאיר שטרית: אתה אמרת, לא אני אמרתי.
מאיר שטרית: עד כאן אני צודק?
מאיר שטרית: אתה אמרת את זה במליאה?
מרדכי משעני: נכון.
ענת מאור: נאמר שיעבדו ביחד על שתי הצעות החוק.
מאיר שטרית: גברתי, אני מדבר עברית.
מאיר שטרית: אמרתי מעל דוכן הכנסת, וגם חבר הכנסת משעני אמר, שההסכמה שלנו להעביר את הצעת החוק שלו בקריאה טרומית היתה בתנאי שהוא יצטרף להצעת הממשלה, ובהסכמה של הממשלה.
מאיר שטרית: אני לא מסכים לגבי התנאי לדיור חלופי.
מאיר שטרית: פירושו של דבר, שלא יעמידו משכנתאות לאנשים.
מאיר שטרית: אם אתה רוצה להביא למצב שהבנקים לא ייתנו יותר משכנתאות לאנשים, תלך בדרכך.
מאיר שטרית: אני לא יכול ללכת בדרך הזאת.
מאיר שטרית: בהצעה שלנו, בלי העניין של דיור חלופי, אנחנו מתקנים עולם ומלואו.
אופיר פינס-פז: על שתי הוועדות, אתה מסכים?
מאיר שטרית: למיטב ידיעתי, האוצר לא מסכים.
מאיר שטרית: הרי היום יש ועדה.
מאיר שטרית: היום, לצערי הרב, אין חובה ברורה, שאותה כן צריך לעגן בחוק, שהבנק, ברגע שהוא פונה לאדם עם ריבית עם פיגור, שיכתוב לו במכתב, אנחנו מביאים לידיעתך שכך וכך.
חיים פרייליכמן: בנק ישראל הורה לנו לעשות זה, ואנחנו עושים את זה.
מאיר שטרית: מה אכפת לך שזה יהיה כתוב בחוק?
חיים פרייליכמן: לא כדאי.
אופיר פינס-פז: אדוני השר, אתה בעד הוועדות?
חיים פרייליכמן: הוועדה היא וולונטרית, רבותי.
אופיר פינס-פז: אתם לא בדיון עכשיו.
חיים פרייליכמן: חיים פרייליכמן, אני בעד שייכתב בחוק, לפי בקשתו של מוטי משעני, שהבנק יודיע ביום הפיגור לחייב.
אופיר פינס-פז: מוטי משעני, אתה צריך להחליט.
אופיר פינס-פז: יש שתי אפשרויות: אפשרות אחת, היא לאחד את שתי הצעות החוק, אחרי שהצעת החוק שלך תעבור היום במליאה, ועל-פי דרישת השר או הממשלה, אתה צריך לרדת מהדיור החלופי ולהישאר עם שתי הוועדות, בנוסח כזה או אחר.
אופיר פינס-פז: השר הודיע לי שהוא נגד הדיור החלופי, הוא בעד שתי הוועדות; אפשרות שנייה היא שתקדם את הצעת החוק שלך בנפרד, זו זכותך.
אופיר פינס-פז: מה שתחליט, נעשה.
מרדכי משעני: יש בעיה של הדיור החלופי.
מאיר שטרית: לא יהיה.
מרדכי משעני: למה לא יהיה?
אופיר פינס-פז: אני לא פותח על זה דיון.