GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ברוך לוברט: זו אחת מההתאמות שאנחנו עושים, שדיברנו עליהן קודם, לחוק להגברת האכיפה.
<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים בתקנה 6, שהיא תקנה שקובעת את תנאי הסף, אנחנו מבהירים שמעבר לאישורים יצטרכו גם את התצהירים בחוק עסקאות גופים ציבוריים.
<ברוך לוברט: חוק עסקאות גופים ציבוריים תוקן כך שיש בו תוספת להצהרות נוספות שמפנות לחוק להגברת אכיפה ולכן אנחנו מוסיפים גם את זה, ואנחנו מבקשים להחמיר ולקבוע שהתצהירים שנדרשו עד היום לגבי בעלי השליטה יצטרכו להיות מוגשים לגבי בעלי הזיקה.
<ברוך לוברט: בעלי הזיקה, יש להם הגדרה בחוק להגברת אכיפה וההגדרה היא יותר רחבה.
<ברוך לוברט: "תיקון תקנה 6א 4.
<ברוך לוברט: בתקנה 6א לתקנות – (1) בתקנת משנה (א) – (א) בפסקה (1), במקום "מבעלי השליטה בו" יבוא "מבעלי הזיקה אליו"; (ב) בפסקה (2), במקום "בעלי השליטה בו" יבוא "בעלי הזיקה אליו" ובמקום הסיפה יבוא: "לענין תקנת משנה זו, "בעל זיקה" – כהגדרתו בסעיף 2ב לחוק עסקאות גופים ציבוריים"".
<ברוך לוברט: את (ג) אנחנו מבקשים למחוק, אני לא אקרא אותה.
<ברוך לוברט: ובתקנת משנה (2) אנחנו רק משאירים את הרישה: "(2) בתקנת משנה (ב), בכל מקום, אחרי "המציע" יבוא "או בעל הזיקה אליו"".
<ברוך לוברט: אני אסביר: למעשה גם פה, בתקנה 6א, זו תקנה שקובעת את התנאים לדחיית הצעה, אנחנו עושים את ההתאמות, מבעלי השליטה מעבירים את התצהירים ואת ההתחייבות – שהיא תצטרך להיות הבחינה למעשה של התנאים – מבעלי השליטה לבעלי הזיקה.
<ברוך לוברט: יש תיקון אחד למה שמופיע אצלכם, אנחנו למעשה מבקשים למחוק את פסקה (3) של אותן 6 הפרות ב-3 השנים שקדמו ואני אסביר למה.
<ברוך לוברט: למעשה תקנה 6א רבתי, בניגוד לתקנה 6, קובעת תנאים לדחיית הצעה, בניגוד לתקנה 6 שאלו תנאי הסף.
<ברוך לוברט: תקנה 6א בקונספט שלה חייבת להיות החמרה על תקנה 6 כי תקנה 6 אלו תנאי סף שלא מאפשרים למציע להתמודד ולהיכנס בכלל למשחק ולתחרות.
<ברוך לוברט: ו-6א מחמירה ואומרת: לעניין זכויות עובדים, כיוון שאנחנו רוצים להחמיר על עצמנו, אנחנו למעשה מבקשים שהמציעים שמתמודדים אצלנו במכרזים הממשלתיים ינקטו בדרך יותר ראויה מול העובדים, ואפילו אם לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים הם רשאים להתמודד אנחנו מחמירים.
<ברוך לוברט: ולכן, בהתחלה כשעשינו את ההתאמה לחוק להגברת אכיפה וחוק עסקאות גופים ציבוריים, הכנסנו את 6 הפרות ב-3 השנים, אבל כיוון שמדובר למעשה בתנאי שלפי חוק עסקאות גופים ציבוריים מציע לא יכול להגיש בכלל הצעה ולמעשה זה כבר נכנס בתקנה 6, לכן זה לא נכון יהיה להכניס את אותה הוראה לתקנה 6א לתנאים לדחייה, בעיקר במיוחד כשיש לנו את תקנה 6א(ב) שמאפשרת לוועדת המכרזים למחול בנסיבות מסוימות על אותה הוראה.
<ברוך לוברט: וכמובן שברגע שההוראה הזאת קבועה בחקיקה ראשית, שמתמודד לא יכול להתמודד בעקבותיה, אז כמובן שההוראה הזאת לא יכולה להתקיים בתקנה 6א.
<ברוך לוברט: "תיקון תקנה 10א 5.
<ברוך לוברט: בתקנה 10א(ב) לתקנות העיקריות - (1) ברישה, אחרי "שקלים חדשים" יבוא "ואם ההתקשרות תיעשה בעקבות מכרז סגור או בעקבות פניה תחרותית לקבלת הצעות, ששוויה עולה על 300,000 שקלים חדשים"; (2) פסקת משנה (3) – תימחק.
<ברוך לוברט: " תקנה 10א זו למעשה התקנה שנותנת לנו את המדרג של הסמכויות בין ועדת המכרזים אבל בעיקר בין ועדת הפטור המשרדית ובעקבותיה לאחר מכן בוועדת הפטור המרכזית.
<ברוך לוברט: תקנה 10א קובעת שהחלטה של ועדת מכרזים מעל 150,000 שקלים טעונה ועדת פטור משרדית, ולמעשה אנחנו שוב, בדומה לתיקון שעשינו בתקנה 3(4) לפטור של המשך התקשרות, גם פה אנחנו רוצים לעודד את המשרדים לבצע הליכים תחרותיים, גם אם הם בפטור.
<ברוך לוברט: זאת אומרת, אני מזכיר, גם בהליך של פטור יש לנו מדרג, יש לנו את הפטור המוחלט אבל יש לנו גם מכרז סגור, שיש סוג של תחרות יש לנו פניה תחרותית לקבלת הצעות שיש בה פניה למספר מציעים.
<ברוך לוברט: זאת אומרת, גם בהליכים של פטור יש פטור מוחלט אבל יש גם פטור עם תחרות.
<ברוך לוברט: ולכן, כדי לעודד את המשרדים ואת ועדות המכרזים לבצע הליכים תחרותיים גם כשהם פטור, אנחנו אומרים שככל שההתקשרות נעשית בעקבות מכרז סגור או בעקבות פניה תחרותית לקבלת הצעות, יש סמכות לוועדת מכרזים להחליט על אותה התקשרות גם היא עולה למעשה על 150,000 שקלים, המצב היום, ככל שהיא לא מגיעה ל-300,000 שקלים.
<ברוך לוברט: ברגע שהיא עולה על 300,000 שקלים זה שוב חוזר ומגיע לוועדת הפטור המשרדית.
אורי מקלב: לא הבנתי את התהליך.
דוד רותם: בשנים שעברו הייתם באים אלי ב-31 בדצמבר והייתם מבקשים שאני אאריך את תוקפה של תקנה שאומרת שאם יש השקעה הדדית של המשרד ושל אחד - - -
<ברוך לוברט: מיזם משותף.
דוד רותם: מיזם משותף, מה קורה עם זה פה?
<ברוך לוברט: אנחנו למעשה קיבענו את המצב בזמנו, בדיון האחרון, אני חושב בהסכמתך, ולא נוגעים בתקנה הזו, אנחנו משאירים את המצב הקיים.
דוד רותם: אתם מקבעים את התקנה הזאת, הופכים אותה - - -
<ברוך לוברט: היא כבר קובעה בזמנו, אנחנו פשוט לא נוגעים בה.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני רק לא הבנתי את התהליך האחרון שאתה דיברת עליו.
אורי מקלב: התקנה אומרת: עד 150,000 שקל פטור, מתי יש זכות לוועדת המכרזים לפטור גם בין 150,000 ל-300,000?
אורי מקלב: באיזה מקרים?
<ברוך לוברט: במקרים שהיא מבצעת למעשה מכרז סגור או פניה תחרותית לקבלת הצעות.
<ברוך לוברט: מכרז סגור זה בדרך כלל מכרז שנעשה לפניה לרשימה של מציעים, זאת אומרת, יש התמודדות של מספר מציעים, למרות שמבחינת תקנות חובת המכרזים זה נחשב פטור כי זה לא מכרז פומבי, זו לא פניה פומבית בעיתונות או באינטרנט לכל מי שרוצה להגיש.
אורי מקלב: זה דווקא מכרז שמתחדש?
<ברוך לוברט: לא, מכרז סגור או לא בהכרח מכרז שמתחדש.
אורי מקלב: אתה מדבר על מכרז – אני לא יודע מה הקריטריונים שלהם לקבוע, אבל אתה בעצם מדבר על פטור עד 300,000 שקל, לא משנה אם זה מקרים מסוימים?
אורי מקלב: אני לא יודע מה הקריטריונים.
<ברוך לוברט: יש תקנה 4, לדוגמה לגבי מכרז סגור, יש תקנה 4 שאומרת מהן הנסיבות שבהן מותר לעשות מכרז סגור.
<ברוך לוברט: זאת אומרת, צריכים לזכור, אנחנו לא נוגעים כרגע בתיקון בכל התקנות אבל לדוגמה אם אנחנו מדברים על מכרז סגור, אז יש לנו את תקנה 4 שאומרת שיש התקשרויות בנושאים מסוימים שבהם מותר לעשות מכרז סגור ולא למעשה ללכת לכלל הבסיסי והרגיל שלנו שעושים מכרז פומבי, מכרז בעיתונות.
<ברוך לוברט: לדוגמה אם מדובר בטובין או שירותים שהם בעלי תכונות מיוחדות או אפיונים בלתי נפוצים, כמו ציוד רפואי או תרופות, בנסיבות האלה אפשר למעשה לחרוג מהכלל, כמובן גם אותו לבחון האם לא נכון לצאת למכרז פומבי אבל אפשר לעשות מכרז סגור; או לדוגמה פניה תחרותית לקבלת הצעות, פניה תחרותית לקבלת הצעות זה משהו שמוסדר בתקנה 5, אנחנו גם כרגע לא נוגעים בה אז לא התייחסתי אליה, פניה תחרותית לקבלת הצעות זה - - -
אורי מקלב: אחוז הנחה מהמחיר?
אורי מקלב: תחרות באחוז הנחה?
<ברוך לוברט: לא.
<ברוך לוברט: בדרך כלל יש תחרות על איכות ותחרות על מחיר בכל המכרזים בכל ההליכים, אבל הסיווגים שיש לנו פה זה בדרך כלל סיווגים של פומביות ההליך, ולדוגמה, פניה תחרותית לקבלת הצעות זה מוסדר בתקנה 5, שלדוגמה אם מדובר בהתקשרויות לעבודה שדורשת יחסי אמון מיוחדים כמו ראיית חשבון, יש פה דוגמאות, בוררות, ייעוץ מסוים, אז יש אפשרות לפי תקנה 5 לעשות פניה תחרותית, שזו בדרך כלל פניה לקבוצה של מציעים שבדרך כלל מופיעים באיזושהי רשימה שמתעדכנת כל שנה ואפשר לפנות ולהצטרף.
אורי מקלב: אלה שפטורים ממכרז, כמו שאמרת יועצים, מומחים, רואי חשבון, יש הגבלה על סכום?
<ברוך לוברט: לא, אין הגבלה על סכום.
<ברוך לוברט: אנחנו כרגע מדברים על ההגבלות של הסמכות, אנחנו לא מדברים על ההגבלה של הסכום של ההתקשרות.
<ברוך לוברט: לגבי ההתקשרויות, כל התקשרות היא לפי הסכום שלה, סכום ההתקשרות.
<ברוך לוברט: אנחנו כרגע מדברים על הסכומים של סמכויות הוועדות.
אורי מקלב: והתהליך הזה נעשה דרך ועדת המכרזים או דרך ועדת הפטור?
<ברוך לוברט: הוא תמיד מתחיל בוועדת מכרזים.
<ברוך לוברט: ועדת מכרזים היא מעין הערכאה הדיונית ועליה יש עוד ערכאה שיכולה להיות, או ועדת פטור משרדית, ואם אין סמכות לוועדת פטור משרדית יש ועדת פטור מרכזית.
<ברוך לוברט: זאת אומרת, תמיד יש שתי ערכאות: יש את הערכאה הראשונה שזו ועדת מכרזים, ואחרי זה אחת מהפטורים, או הפטור בתוך המשרד או הפטור המרכזית במשרד האוצר.
אורי מקלב: עוד שאלה אחרונה.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני לא כל כך הבנתי את ההשוואה בזה שאתה מעלה במקום 50,000 שקל ל-150,000 שקל, ואתה עוד קורא לזה הגברת התחרות?
<ברוך לוברט: לא הגברת התחרות, אנחנו רוצים לעודד.
אורי מקלב: מקודם הוא אמר שבשביל להגביר את התחרות הם העלו את הפטור מ-50,000 שקל ל-150,000.
<ברוך לוברט: לא, לא עידוד התחרות, אנחנו מעודדים את המשרדים לבצע הליכים תחרותיים.
<ברוך לוברט: זאת אומרת, אם משרד יודע שהוא לא רוצה להתעכב בירוקרטית בוועדת הפטור המשרדית שלו ועכשיו יש לו התקשרות של מעל – זה קצת מקרה תיאורטי – יש לו התקשרות ב-200,000 שקלים, אז הוא יודע שאם עכשיו בהתקשרות הזאת הוא יעשה פטור מוחלט, הוא ילך לדוגמה ספק יחיד, הוא אומר: אני עכשיו הולך לתקנת פטור שהיא ספק יחיד והולך רק לבן אדם ספציפי, אז הוא יודע שברגע שהוא ילך לבן אדם ספציפי הוא יצטרך עוד לעבור את ערכאת הערעור, את ועדת הפטור המשרדית.
<ברוך לוברט: אבל אם הוא יעשה מכרז סגור, ילך לכמה אנשים ויפנה לכמה מציעים פוטנציאליים, או יעשה פניה תחרותית למספר הצעות, הוא יודע שב-200,000 שקלים זו סמכות שלו, הוא לא צריך אחרי זה עוד לעלות לוועדת פטור משרדית.
<ברוך לוברט: לכן הרעיון הוא לעודד את המשרדים לבצע הליכים תחרותיים כדי להשאיר את הסמכות אצלם ולא להידרש לוועדה נוספת שתאשר את מה שהם עשו.
<חזקיה ישראל: אפשר שאלת הבהרה?
<ברוך לוברט: כן.
<חזקיה ישראל: המעבר מ-150,000 ל-300,000 מאפשר הארכת התקשרות ללא מכרז?
<ברוך לוברט: ההתקשרות ל-150,000 ל-300,000 היא לגבי התקשרויות ראשונות, ההתקשרות הראשונה, רק ראשונות.
<ברוך לוברט: התיקון שעשינו קודם ל-3(4) זה לגבי הוא המשך התקשרות.
<חזקיה ישראל: פה אין המשך?
<ברוך לוברט: לא, פה אין המשך.
<יפעת רוזנטל: אבל ניתן לבצע המשך בלי שום קשר.
<ברוך לוברט: כן, ודאי, המשך ניתן לפי התקנה הספציפית בלי קשר.
<ברוך לוברט: לא שמעתי את השאלה.
אורי מקלב: לא, קיבלתי את התשובה.
אורי מקלב: דיברתי אל היועצת המשפטית, שבעצם לא במקרים מסוימים אבל יש תהליך שהפטור שהוא עד 300,000 שקל.
<ברוך לוברט: טוב, אני אמשיך.
<ברוך לוברט: "הוספת תקנה 24ה 6.
<ברוך לוברט: אחרי תקנה 24ד לתקנות העיקריות יבוא: "בקרה על ועדת פטור משרדית 24ה (א) החשב הכללי רשאי לתת התראה לוועדת פטור משרדית על פגמים שנפלו לדעתו בהתנהלותה או בהחלטותיה.
<ברוך לוברט: (ב) סבר החשב הכללי כי על אף ההתראה חזרה ועדת הפטור המשרדית על התנהלות פגומה כאמור, יביא את העניין לדיון לפני ועדה שחבריה הם: המנהל הכללי של משרד ראש הממשלה, המנהל הכללי של משרד האוצר והחשב הכללי (בתקנה זו – ועדת הבקרה).
<ברוך לוברט: (ג) ראתה ועדת הבקרה כי נפל פגם בהתנהלות ועדת הפטור המשרדית, רשאית היא להגביל את סכומי ההתקשרות שוועדת הפטור המשרדית רשאית לאשר, והתקשרות של אותו משרד מעל סכומים אלה תאושר בידי ועדת הפטור או בידי החשב הכללי, לפי העניין; ראתה ועדת הבקרה כי נפל פגם בהתנהלות ועדת הפטור המשרדית המצדיק את ביטול סמכויותיה, רשאית היא לבטל את סמכויותיה, והתקשרות של אותו משרד תאושר בידי ועדת הפטור או החשב הכללי, לפי העניין"".
אברהם מיכאלי: הרפורמה, מה נתנה להם אפשרות?
אברהם מיכאלי: לא צריך לעבור את - - -
<נעמה מנחמי: נכון, לא צריך להגיע.
אברהם מיכאלי: נו, אז למה לא מנצלים את זה 100%?
אברהם מיכאלי: למה לתת להם קבוע אם בזמני הם לא ניצלו את זה?
אורי מקלב: הם ניצלו, הם אמרו שהם ניצלו את זה.
<נעמה מנחמי: הם מנצלים.
אברהם מיכאלי: יש לך 79%.
אורי מקלב: מכלל המכרזים.
<נעמה מנחמי: 79% נוגעים גם להתקשרויות המשך ולפטור בשל ספק יחיד, כלומר יש סיבה לאחוזים הגבוהים האלה.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לדעת מה מפריע, מה לא טוב בתקנות שעשינו לפני?
<נעמה מנחמי: האמת היא שבגדול הטענה היא שהתקנות טובות ולכן אנחנו הופכים אותם מהוראת שעה להוראה קבועה.
<נעמה מנחמי: במסגרת זו אנחנו גם עושים עוד כל מיני התאמות ותיקונים קטנים.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לדעת במעקבים שלנו ב-5-4 שנים האחרונות, כבר 5 שנים האחרונות התקנות האלה.
<נעמה מנחמי: מ-2008.
<ברוך לוברט: 4.5.
אברהם מיכאלי: אני אומר, איפה היה הפספוס שלא חוטפים את זה?
אברהם מיכאלי: כי סך הכול נתנו להם לנשום, נתנו להם עבודה.
דוד רותם: חוטפים את זה.
אברהם מיכאלי: לא חוטפים לפי הנתונים פה לא.
דוד רותם: בוא נאמר ככה, תמיד היו לי פניות ב-31 בדצמבר של כל מיני משרדי ממשלה: תעביר כבר, תאריך את התקנות, כי הם השתמשו בזה.
<נעמה מנחמי: ה-79% נובעים בגלל השימוש בתקנות.
אברהם מיכאלי: גם לפני כן היה 69% את אומרת.
<נעמה מנחמי: גם ב-69% היה לנו - - -
אברהם מיכאלי: אני בעד התקנות, אני רק רוצה לדעת איפה הפספוס, שכל משרדי הממשלה מתחננים לזה שניתן להם חופש פעולה ולא מנצלים עד הסוף.
<נעמה מנחמי: אבל כאן אנחנו דווקא נותנים להם קצת יותר, לא הרבה יותר אבל קצר יותר.
<נעמה מנחמי: כלומר, משאירים את הוראת השעה שבהחלט נתנה להם הרבה יותר חופש וגם בנוסף קצת מעלים את הסכומים, לא הרבה, בהתקשרויות המשך.
אורי מקלב: דווקא אני ראיתי את זה, חברי חבר הכנסת מיכאלי, כאחוז מאוד גבוה באופן יחסי.
אורי מקלב: תחשוב ששלושה רבעים מהמכרזים - - -
אברהם מיכאלי: אני כרגע מדבר על פתרון יעיל שנתנו להם, למה הם לא מנצלים את זה עד הסוף?
אברהם מיכאלי: למה כל משרדי הממשלה לא מנצלים את זה?
אורי מקלב: בסכומים גבוהים אתה לא יכול, כשזה נניח מעל 500,000 שקל, אתה יכול לנצל את התהליך הזה.
אברהם מיכאלי: בסדר, בסכום הזה – זה הנתון של 79%.
<נעמה מנחמי: אולי נסיים לקרוא את 24ה שהיינו באמצע?
<ברוך לוברט: אני רק אסביר.
<ברוך לוברט: תקנה 24ה זו גם לא תקנה חדשה, זו תקנה שהיתה בהוראת השעה.
<ברוך לוברט: כשמקבעים את הוראת השעה, כדי שלמעשה התקנה הזאת תהיה ברורה ותהיה שקופה אנחנו פשוט מכניסים אותה לקובץ הראשי ומקבעים אותה כאן.
<ברוך לוברט: "הוראת שעה 7.
<ברוך לוברט: לתקופה של שנתיים מיום פרסומן של תקנות אלה, תהיה ועדת מכרזים משרדית רשאית לערוך מכרז סגור להתקשרות ששוויה אינו עולה על 400,000 שקלים חדשים, ובלבד שקיים מספר מצומצם של ספקים מתאימים לגבי אותה התקשרות ויראו את כל הספקים כאמור כרשימת המציעים למכרז סגור ותחול תקנה 16(ד) ו-(ה) בשינויים המחויבים.
<ברוך לוברט: " פה אני אסביר, פה אנחנו קובעים הוראת שעה לשנתיים, אנחנו למעשה מחזירים את העילה של הסכום - - -
דוד רותם: כן, ואתם תבואו בעוד שנתיים ביום האחרון ותבקשו: דחוף תאריך לנו את התקנה הזאת.
<ברוך לוברט: אדוני, אני מקווה שלא, אנחנו מקווים שבתקופה של השנתיים האלה, המטרה – עוד פעם אני רק אזכיר – המטרה של ההחזרה של העילה של הסכום.
<ברוך לוברט: בזמנו היא היתה קיימת אלא שאנחנו ביטלנו אותה בעקבות הליכים תחרותיים חדשים שאנחנו קיבענו אותם בתקנות, בעיקר המכרז הממוכן, המכרז האינטרנטי שמאפשר - - -
דוד רותם: מתי הגשתם את התקנות האלה לאישור?
<ברוך לוברט: אז אני אולי טיפה ארחיב על התהליך.
<ברוך לוברט: אנחנו החמרנו על עצמנו והלכנו עם התיקון הזה של התקנות כאילו הוא תזכיר חוק.
<ברוך לוברט: אנחנו הפצנו אותו להערות כל המשרדים, לאחר שקיבלנו את ההערות והטמענו אותן, הלכנו לממשלה לאשר את התקנות, למרות, עוד פעם, שזה תקנות בסמכות שר האוצר, קיבלנו את אישור הקבינט ורק לאחר מכן שלחנו את בקשת שר האוצר אליכם, ולצערי זה הגיע אכן בעיכוב.
<דורית ואג: מה זה "עיכוב"?
<דורית ואג: ברגע האחרון תגיד.
אברהם מיכאלי: אם הייתי במקומך הייתי מחזיר להם את זה בחזרה.
דוד רותם: ואז מגיע הטלפון מדנה של שר האוצר שמבקשת לקבוע דיון.
<ברוך לוברט: אז אני רק אמשיך את ההסבר.
אברהם מיכאלי: בדנה אתה מתחשב אבל במשרד המשפטים אתה לא מתחשב, שיקבעו דיונים מהירים.
דוד רותם: לא, משרד המשפטים לא.
<ברוך לוברט: כיוון שהאמצעים הטכנולוגיים היום בממשלה ובשנים האחרונות בינתיים לא אפשרו לייצר את המודל הזה ואת האפשרות הזאת למשרדי הממשלה למכרז ממוכן מהיר, אז למעשה אנחנו מחזירים לתקופה של שנתיים את העילה של הסכום למכרז סגור ומקווים שבתקופה הזאת אנחנו נמצא את הפתרון ואת התקציב לשכלל את המודל הזה.
<ברוך לוברט: "תחילה 8.
<ברוך לוברט: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן, למעט תקנה 6 שתחילתה ביום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014).
<ברוך לוברט: " תקנה 6 זו למעשה התקנה שמדברת על ועדת הבקרה, שכיוון שהיא לקוחה מהוראת השעה אנחנו מבקשים שהתחילה שלה תהיה מ-1 בינואר 2014.
<ברוך לוברט: אני אעבור רק לקובץ השני בקצרה, הקובץ השני הוא למעשה הקובץ שמקבע את הוראת השעה כהוראת קבע.
אברהם מיכאלי: בנוסח המשולב?
אברהם מיכאלי: איפה זה?
<נעמה מנחמי: במסמך הכנה זה עמוד 3.
<ברוך לוברט: "תקנות חובת המכרזים (תיקון) (תיקון), התשע"ד-2013 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3, 4 ו-7 לחוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992, ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 45 1.
<ברוך לוברט: בתקנה 45 לתקנות חובת המכרזים (תיקון), התשס"ט-2009 - (1) בתקנת משנה (א) – (1) בכותרת השולים, המילים "הוראות שעה" - יימחקו; (2) הרישה עד המילים "יראו כאילו" - תימחק; (3) בכל מקום, במקום "נאמר" יבוא "יבוא".
<ברוך לוברט: (2) במקום תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב) בתקופה שמיום כ"ט בטבת התשע"ד (1 בינואר 2014) עד יום כ"ט בטבת התשע"ה (1 בינואר 2015) יחולו על גוף ציבורי שאינו משרד ממשלתי התקנות העיקריות בלא תיקונן בתקנת משנה (א), למעט התיקונים שבפסקאות (3)(ג)(4), (7) ו-(8) בתקנת המשנה האמורה".
<ברוך לוברט: (3) תקנת משנה (ג) - תימחק.
<ברוך לוברט: " למעשה זה התיקון לתקנה 45.
<ברוך לוברט: תקנה 45 לתקנות חובת המכרזים, התיקון משנת 2009, היא למעשה התקנה שקובעת את הוראת השעה שאנחנו היום מקבעים, ולכן הטכניקה החקיקתית פה – אנחנו למעשה מוחקים את כל ההוראות והמילים שקובעות שמדובר בהוראת שעה, ומלבד אנחנו למעשה קובעים בתקנת משנה (ב) לתקנה 45 שאותה הוראה שיש שם, שהוראת השעה לא תחול על גוף ציבורי שהוא לא משרד ממשלתי, אנחנו קובעים אותה לתקופה של שנה שבמהלכה אנחנו למעשה נגיע ובאופן מסודר נקבע את ההוראות בדיוק שחלות ושאינן חלות על אותם גופים.
<נעמה מנחמי: ובתקנת משנה (ג) זה בעצם 24ה שקראנו בתקנות האחרות, לכן היא נמחקת.
<ברוך לוברט: בדיוק, לאותה ועדת בקרה.
אברהם מיכאלי: אנחנו עכשיו מקלים עליהם או מחמירים עליהם?
<נעמה מנחמי: אנחנו ממשיכים את המצב שהיה ב-4 השנים האחרונות לגבי המשרדים בתוספת כמה הקלות מאוד מאוד קטנות שדיברנו עליהן קודם.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע מה אתם רוצים ממני.
אורי מקלב: לא מוצא חן בעיניך?
אברהם מיכאלי: בטח שלא.
דוד רותם: רבותי, אני פותח את הישיבה, הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 13) (הארכת תקופת הגנה).
דוד רותם: אנחנו ממשיכים את הישיבה מהבוקר שבה התקבלה הרביזיה ואנחנו נדון עכשיו בנוסח הרביזיה.
<נעמה מנחמי: הנוסח שהוצע של חבר הכנסת רותם נשאר במהותו אותו דבר בגדול, אנחנו רק עושים קצת תיקוני נוסח שבעצם יביאו לשלושה תיקוני מהות אבל קטנים.
אברהם מיכאלי: רגע, נוסח או מהות?
אברהם מיכאלי: תסבירי לי, לא הבנתי.
אורי מקלב: היא תסביר לאנשים הפשוטים אם אפשר איזה הסבר, לאנשים שלא בתוך העניין.
<נעמה מנחמי: זו מהות קטנה, אבל בואו באמת נלך צעד אחד אחורה ונסביר קצת על מה באמת הרביזיה.
אברהם מיכאלי: מי יזם את הרביזיה?
אברהם מיכאלי: אז אני נגד אם הוא יזם.
דוד רותם: אתה היית צריך לבוא ב-09:00 בבוקר כדי להיות נגד.
אברהם מיכאלי: אם אני עובד אצלך אז תגיד לי לבוא ב-09:00.
דוד רותם: בוא נאמר ככה, אם אתה רוצה להתנגד להצעות שלי תגיע בזמן.
<נעמה מנחמי: חוק הפטנטים הנוכחי, לפני שמתקבל התיקון שעליו דנו לפני כחודש בוועדה, מציין שני תנאים להגשת בקשה לצו הארכה: אחד מהם זה שיש למבקש פטנט בסיסי והשני זה שהוא יעשה את זה בתוך 90 ימים מיום שהוא קיבל היתר שיווק בישראל לאותה תרופה, אלא שלעיתים היתר השיווק מתקבל וחולפים 90 הימים לפני שיש לו פטנט בסיסי ולכן הזמנים בחוק מתנגשים ולא מאפשרים לו להגיש בקשה.
<נעמה מנחמי: בשל כך נוצרו שתי פרקטיקות: אחת היא שהיו מבקשים איזושהי בקשת הארכה להגיש בקשה לצו הארכה עם קבלת היתר השיווק ולפני שניתן הפטנט, והפרקטיקה השנייה היתה לבקש בקשת הארכה רטרואקטיבית.
<נעמה מנחמי: שתי הפרקטיקות האלה הן גם חוקיות לפי הוראות החוק הקודמות והן גם אכן פרקטיקות שאושרו על-ידי רשם הפטנטים, אלא שכשעשינו את הדיונים הקודמים איפשהו התפספסו לנו באמת אותן בקשות ולפי החוק החדש אותם אנשים שהסתמכו על פרקטיקה שאושרה על-ידי רשם הפטנטים לא היו יכולים, אם לא היינו עושים את הרביזיה, להגיש את הבקשה לצו הארכה, ומכאן בקשת הרביזיה המוצדקת.
דוד רותם: לא, היא לא מוצדקת אבל היא כבר הוצבעה ב-09:00 בבוקר, ב-09:03 כבר לא הייתי פה.
<נעמה מנחמי: הדיון לגביה הוצבע.
אורי מקלב: אבל אתה מוכן עכשיו להעמיד להצבעה את הדיון עצמו ואז נראה.
אורי מקלב: זה גם אפשרי, זו גם יכולה להיות אפשרות.
אורי מקלב: אחרי קבלת הרביזיה אפשר עכשיו לנסות - - -
<נעמה מנחמי: משרד המשפטים ביקש לחדד את הנוסח ואני אקרא בעצם את הנוסח החדש: "על אף האמור בסעיף קטן (א), לגבי ההמצאה הנתבעת בבקשה לפטנט בסיסי התלויה ועומדת ביום התחילה, שלגביה נרשם תכשיר רפואי לפי פקודת הרוקחים, יימנה המועד הקבוע בסעיף 64טו(א) מיום התחילה".
<נעמה מנחמי: בעצם אנחנו אומרים: אותם 90 ימים ימנו רק מיום התחילה של התיקון לחוק.
<נעמה מנחמי: רשם הפטנטים ויתר על המועדים המיוחדים שנתנו לו לגבי הבקשות הקודמות, שזה אומר להתחיל את הבחינה רק אחרי שנתיים ולכן זה מפשט לנו את הנוסח, אנחנו לא זקוקים לכל ההוראות שהיו בפסקאות משנה (1) ו-(2).
<נעמה מנחמי: תיקון נוסף שנובע מהנוסח של חבר הכנסת רותם זה באמת להגדיר "המצאה הנתבעת" ולא "תכשיר רפואי המוגן" מאחר ויש הבדל, אנחנו מגנים בחוק על המצאות ולא תכשירים, נכון?
<נעמה מנחמי: ודבר נוסף:
<נעמה מנחמי: אנחנו לא מאפשרים את ספירת המועדים מיום רישום התכשיר הרפואי לפי פקודת הרוקחים אלא רק מיום התחילה.
<נעמה מנחמי: אני מבינה שהנוסח כבר בזמן שבין הדיונים הוסכם גם על פארמה וגם על התאחדות התעשיינים.
אברהם מיכאלי: יש הסכמות ביניכם?
<חן בן דורי: כן.
<ערן ברקת: כן.
דוד רותם: אני רוצה להבין, אתם מתנגדים לנוסח שהוצע?
<ערן ברקת: לא, להפך, אנחנו מסכימים.
אברהם מיכאלי: הם מסכימים, ימי המשיח הגיעו.
דוד רותם: אתם צודקים, כך צריך להיות.
<נעמה מנחמי: לנוסח המוצע כתיקונו על-ידי משרד המשפטים.
דוד רותם: אם הם לא היו מסכימים אני הייתי מצביע על זה ממילא.
אברהם מיכאלי: אם היית מצביע היית נופל אז לא היית מצביע.
דוד רותם: אני הייתי נופל?
אברהם מיכאלי: אלא מה?
דוד רותם: טוב, מי בעד הנוסח?
אורי מקלב: בוקר טוב לכולם, אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבה נוספת של ועדת החוקה, חוק ומשפט, שדנה בהצעת חוק החברות (תיקון מס' 18) (קרן לתועלת הציבור והוראות לעניין חברה לתועלת הציבור), התשע"ב-2012 – החלק הנותר.
אורי מקלב: אנחנו היום מקווים שזאת תהיה הישיבה האחרונה, המסכמת שלנו.
אורי מקלב: הגענו ברוך השם לישורת האחרונה, לסיכום של כל הדיונים שדנו בהם במספר לא מועט של ישיבות.
אורי מקלב: יש לנו היום נושאים מעטים שאנחנו צריכים לסכם ברוח ההסכמות שהיו בדיונים הקודמים.
אורי מקלב: אני אסכם בסוף, אבל נבקש מהיועצת המשפטית שתפרוס בפנינו את מה שאנחנו היום רוצים לדון בו, אחרי זה נקיים הצבעות בכל הסעיפים שאנחנו צריכים להצביע עליהם, אחר כך ניתן למשרד המשפטים, אם ירצה, להוסיף או להבהיר דברים ואני אעשה עוד סבב קטן בין כולם.
<תמי סלע: אני אעבור לפי סדר הדברים על הנקודות - - -
אורי מקלב: לפי סדר הנקודות או סדר - - -
<תמי סלע: סדר הסעיפים של הדברים שנשארו.
<תמי סלע: אני אקריא נוסח שגובש בעקבות הדיונים הקודמים בוועדה וטרם קראנו בצורה הסופית או שיש איזה עניין שנותר להכרעה.
<תמי סלע: אני עוברת על-פי הנוסח שכבר מנוסח לקריאה השנייה והשלישית, שהיה הנוסח האחרון באתר הוועדה.
<תמי סלע: בסעיף 4 להצעה מופיעה הוראה שכותרתה "סיוע והנחיה לחברות לתועלת הציבור בניהול ענייניהן".
<תמי סלע: הוראה מקבילה לה, זהה מבחינת הנוסח, קיימת גם לגבי עמותות ותפקידיו של רשם העמותות, והיא מופיעה בסעיף 39א המוצע בחוק העמותות.
<תמי סלע: ההוראה הזאת לגבי חברות לתועלת הציבור, ההוראה אומרת "רשם ההקדשות יפרסם מידע והנחיות לחברות לתועלת הציבור, ובמידת האפשר יערוך להן הדרכות, והכל כדי לסייע להן בניהול ענייניהן בהתאם להוראות החוק".
<תמי סלע: זה בא בעקבות בקשת הוועדה.
אורי מקלב: יש גם בסעיף האחר - - -
<תמי סלע: יש גם לגבי העמותות, ושם שילבנו את זה בפרק נפרד שהכותרת שלו היא "הנחיה, בקרה ופיקוח", וזה מופיע לפני "סמכויות הפיקוח", שיש סעיף בעניין תפקיד הרשם כמסייע ומנחה, אחר-כך "סמכויות הפיקוח" - - -
אורי מקלב: אנחנו רואים את זה כאחת הנקודות החשובות של הדיונים.
אורי מקלב: אנחנו רואים את הנושא של ההנחיה כנקודה חשובה מאוד, גם בעצם הדבר עצמו אבל גם בעצם ההסתכלות על הפיקוח ועל הפעילות של הרשם בעניין העמותות.
<איתן צחור: אנחנו רוצים להעיר הערה.
<תמי סלע: לסעיף הזה?
<איתן צחור: בסך הכול הסעיף הזה מצוין, ואנחנו מברכים עליו, גם אותך וגם את הרשם, אבל נדמה לי שאז דיברנו שיהיה בו גם נושא הביקור במקום.
<איתן צחור: אחרי המילה "הדרכות" להוסיף "ולבקר במקום", שגם תהיה ביקורת במקום שהיא חיובית.
<איתן צחור: דיברנו על הכניסות בכוח וכל הפעולות שדיברנו עליהן בישיבה הקודמת, והייתי מוסיף אחרי המילה "הדרכות" את המילים "וביקור במקום", כדי שגם תהיינה ביקורות חיוביות במקום, לא רק ביקורות לצורכי חקירות וטלטולים וכיו"ב.
<איתן צחור: יש בהחלט מקום לזה בסעיף הזה, כי הרי זה מה שביקשנו.
<איתן צחור: "הדרכות" זה בסדר, אבל עיקר הנחיצות בסעיף הזה היתה על רקע הסעיף האחר שמדבר על "כניסות בכוח", כך נקרא לזה.
<גלי גרוס: זה לא בכוח.
<גלי גרוס: איתן, אמרנו הרבה מאוד פעמים שזה לא בכוח.
<איתן צחור: אני קורא לזה כך ככותרת כללית.
<איתן צחור: פה היה המקום להוסיף "ביקורים במקום בהסכמה" או אפילו בלי המילה בהסכמה.
<תמי סלע: עלו שתי אפשרויות שהן לא בהכרח סותרות.
<תמי סלע: האחת, להכניס את זה בסעיף הפיקוח עצמו, והשנייה, לקבוע את זה כסוג של תפקיד שעומד בפני עצמו, אבל משליך גם על תפקיד המפקחים, כי הוא נגזר מהסמכויות של הרשם, הם פועלים בשם הרשם.
<תמי סלע: בסופו של דבר - - -
<איתן צחור: אני רוצה להזכיר לך שאת בעצמך אמרת שבאנגליה מקובל הנושא של visit, אז דווקא המילה "visit" לא נכללת פה.
<תמי סלע: נכון, אין סתירה.
<תמי סלע: גם כשהמפקחים מגיעים לעשות ביקורת, ביקורת שוטפת, אז רוח הדברים אמורה – והתפקידים האחרים של הרשם רלוונטיים - - -
<איתן צחור: זה הבדל גדול.
אורי מקלב: דיברנו שלא רק ביקורת, אלא גם ביקור.
אורי מקלב: visit זה ביקור.
<איתן צחור: בדיוק.
<איתן צחור: זה המקום לציין את המילה הזאת.
אורי מקלב: הכנסנו את זה קצת - - -
<איתן צחור: הכנסנו שם במובן השלילי.
<תמי סלע: כרגע זה נכנס רק בסעיף הזה, בחלק מהתפקידים, וזה אמור להשליך גם על המפקחים כי הם מקבלים את ההנחיה שלהם מהרשם, מטרת הביקורים במקום ומטרת הפיקוח.
דוד רותם: אני כבר מבקש רביזיה, כבר קראתי בעיתונות מה חושבים עלי משרד המשפטים - - -
<איתן צחור: חסר פה העניין - - -
<תמי סלע: זה בינתיים מה שהוחלט.
אורי מקלב: הסעיף הבא.
אורי מקלב: אנחנו עוברים לסעיף הבא, בסוף תהיה התייחסות של משרד המשפטים לכול.
אורי מקלב: קיבלתי את מה שאתה אומר.
אורי מקלב: לא שקיבלתי מה שאתה אומר לשם ההצבעה, אבל נקבל את ההתייחסות של משרד המשפטים לעניין.
אורי מקלב: את רוח הדברים שלך כולנו ביקשנו, וביקשנו מפני שאנחנו חושבים שזה דבר חשוב, שהנושא של רשם העמותות יהיה גם בנושא החיובי, בביקור במקום, בהתרשמות החיובית, לא כהתרשמות לצורך ביקורת.
אורי מקלב: על-פי רוב אתה אומר: בן אדם בא לביקורת, לא יכול לראות עכשיו, הוא מרכיב משקפיים אחרים ואנחנו רוצים שיבוא עם משקפיים ורודים כדי לראות את הפעילות ולהתרשם.
<איתן צחור: חסרות פה המילים "ביקור" ו"ביקורת", פה הן לא מופיעות בכלל.
<תמי סלע: בפרק הרלוונטי ברשם העמותות זה בא בצורה יותר טובה, אותו סעיף, כי שם כותרת הפרק היא "הנחיה ביקורת ופיקוח", אם אני לא טועה, ואז מופיע קודם הסעיף של סמכות הרשם להנחות, לסייע, לקיים הדרכות ואחר-כך סמכויות הפיקוח, ואז סדר הדברים יותר ברור.
<תמי סלע: בפרק של חברות לתועלת הציבור הוא לא בנוי בצורה שאפשרה לעשות את זה כך, לכן שילבנו את הסעיף במקום אחר.
אורי מקלב: אני לא משפטן, אבל אם אנחנו באווירה שהגענו להסכמות כמעט על הכול, אפשר "כדי לסייע להן ולהתרשם מניהול ענייניהן"?