GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלי גרוס: כרגע אין הוראות כאלה בעמותות.
אורי מקלב: דורית, אנחנו הזכרנו כאן את לשכת המבקרים העולמית שיש להם נציגות בישראל ואני מבין שהם מאוד דומיננטיים.
<דורית ואג: מישהו יודע איך משיגים אותם?
<איריס שטרק: כן, אני אתן את כל הפרטים, זה ה-IIA.
<איריס שטרק: יש להם אתר מאוד רציני, הם הייצוג הבינלאומי הרשמי.
אורי מקלב: מדרכי, אין לך מה להגיד בעניין הזה, נכון?
אורי מקלב: אולי לאופיר יש?
אופיר כץ: לא, אני מקבל את הסעיף הזה, אני חושב שלא צריך לעשות עסקאות חריגות אז אין בעיה.
אורי מקלב: טוב, אז נתקדם.
<תמי סלע: סעיף 4 להצעת החוק מתקן את סעיף 345כד לחוק החברות שעוסק בחובת דיווח והגשת מסמכים.
<תמי סלע: יש לנו תוספת בסעיף (ד), הסעיף אומר: "(ד) השר רשאי לקבוע, דרך כלל או לסוגים של חברות לתועלת הציבור, חובות דיווח והגשת מסמכים לרשם או לרשם ההקדשות, שיחולו על חברות כאמור, נוסף על החובות החלות עליהן לפי הוראות חוק זה וכן" – וזאת התוספת – "רשאי הוא לקבוע טפסים שחובה להשתמש בהם לעניין פרק זה והפרטים שיש לכלול בהם, לרבות אופן הגשת המידע בדיווח אלקטרוני.
<תמי סלע: " בעצם הדגש הוא על טפסים ועל דיווח אלקטרוני.
<תמי סלע: נשמע את ההסבר קודם.
<גלי גרוס: זה בעצם סוג של הבהרות על הקיים.
<גלי גרוס: אנחנו ראינו שהסעיף הזה מתייחס, סעיף (ד), לחובות דיווח ורצינו להבהיר שזה מתייחס גם לטפסים, כי למרות שיש הסמכה כללית בחוק החברות לקבוע טפסים מדובר על טפסי דיווח לרשם החברות, וכאן רצינו להבהיר שאפשר לקבוע גם טפסי דיווח שנובעים מהדין המיוחד שחל על חברות לתועלת הציבור כלפי רשם ההקדשות.
<גלי גרוס: הרי על חברה לתועלת הציבור חלות חובות הדיווח שחלות על עמותה, לגבי עמותה יש הסמכה לקבוע טפסים ולגבי חברה לתועלת הציבור, לפעמים הטפסים האלה צריכים להיות שונים ומותאמים להוראות הספציפיות שחלות על חברה לתועלת הציבור.
<גלי גרוס: לעניין הדיווח האלקטרוני, הפרשנות שלנו היתה לאורך השנים, גם בדיונים מול משרד המשפטים, שגם אם זה לא כתוב במפורש אז יש את הסמכות לקבוע הוראות לעניין דיווח אלקטרוני אבל אנחנו מבהירים ורוצים כן שהדברים יכתבו במפורש כי רשות התאגידים כבר התחילה וממשיכה להגיע לצורת דיווח שהיא הרבה יותר מתקדמת ומותאמת, כמובן תוך מתן מענה גם למי שאין לו את היכולת לדווח בדיווח אלקטרוני להגיע אלינו ולהגיש את הדיווחים האלה בדרך אחרת.
<גלי גרוס: יש גם התחשבות בכלל לגבי הכללים של הדיווח האלקטרוני לגבי עמותות שמחזור הפעילות שלהן הוא נמוך ולכן הן יכולות עדיין להמשיך ולהגיש טפסים ידני.
אורי מקלב: אבל עכשיו זה לא מתייחס.
אורי מקלב: זה מתייחס פה גם לעמותות?
<גלי גרוס: נכון, קודם כל הסעיף הזה הוא רק לגבי חברות לתועלת הציבור אבל אני אומרת, לגבי עמותות, כבר יש חובה להגיש טפסים בדיווח אלקטרוני, כשהחובה הזאת לפי הכללים של רשות התאגידים לא חלה על – אנחנו מקלים בחובה הזאת ככל שמדובר בעמותות בהיקף פעילות נמוך.
אורי מקלב: מה נאמר ומה נדבר כשוועדת הכספים השבוע אישרה חובת דיווח אלקטרוני על עוסקים זעירים מאוד, אז מה אנחנו כבר נגיד על עמותה, אם כך או כך?
<איריס שטרק: חשבתי שהם חוזרים בהם.
אורי מקלב: חוזרים בהם זה דרך, זה דרך כבר שהאוצר עושה את זה לאור יום, מעלה מס הכנסה, מוריד מס הכנסה, אז זה בסדר, זה הלוך-חזור, אנחנו כבר יודעים.
אופיר כץ: הבעיה שטכנולוגית הם עוד לא מוכנים, זאת הבעיה.
אופיר כץ: הרי אנחנו נתקלים בקשיים הטכנולוגיים, ותכף בטח איריס תדבר על זה, שללשכת רואי החשבון יש בעיה קשה מאוד בדיווחים עצמם.
אורי מקלב: באמת אנחנו נצטרך, תמי, בשלב מסוים – מה קורה כשאנחנו מטילים חובת דיווח ואין מי שיקבל את זה, אין תקנים ועד שאתם מקבלים תקנים וכו'?
<גלי גרוס: לא, למה?
<גלי גרוס: היו תיקונים לאורך כל הדרך.
אופיר כץ: היום אתה מדווח באופן אלקטרוני ואז אתה צריך גם לתת אחר כך נייר חתום ביד, אתה עושה גם את זה וגם את זה.
אופיר כץ: זה אבסורד.
<גלי גרוס: תראה, אם לא היינו מחייבים המשמעות היתה שהיית צריך שיהיה לך – וזה עלויות ומשמעויות – איזשהו כרטיס חתימה אלקטרוני כדי לחתום על הדיווחים האלה באופן אלקטרוני וגם זה מאוד מסבך, אז דווקא עכשיו אנחנו באים לקראת כי זה מאפשר עדיין - - -
אורי מקלב: אבל מי שיש לו, למה הוא צריך גם וגם?
<אביטל שרייבר: המצב היום שיש טפסים מקוונים באתר, צריך למלא אותם בתוך השדות הקיימים ואז להדפיס אותם, לחתום עליהם שני חברי ועד של עמותה ולשלוח אלינו.
אופיר כץ: לא, למלא ולשלוח באלקטרוני וחוץ מזה להדפיס.
<גלי גרוס: לעשות "שלח" ולהדפיס.
<אביטל שרייבר: ההדפסה היא כבר שולחת את המידע האלקטרוני, לא ממלאים שני טפסים.
<אביטל שרייבר: ממלאים טופס אחד וכשמדפיסים אותו זה שולח גם את המידע האלקטרוני שאמור להיקלט אצלנו במערכות.
אורי מקלב: אז למה צריך באמת גם ידני?
<אביטל שרייבר: הידני הוא בגלל דרישת החוק הנוכחית.
אורי מקלב: אז למה לא נשנה את זה עכשיו?
<אביטל שרייבר: דרישת החוק היא ששני חברי ועד יחתמו על הדיווח, כדי לוודא שאכן הדיווח נשלח על ידי העמותה ולפי חוק חתימה אלקטרונית צריך נכון להיום כרטיס חכם.
<אביטל שרייבר: הפרוצדורה להעביר משהו חתום בצורה דיגיטלית הרבה יותר מורכבת שזה משהו לא רצינו להטיל נכון להיום על עמותות.
<גלי גרוס: זו גם חתימה על גבי חתימה, זה מייצר עוד - - -
<מרדכי שנבל: רק להוסיף עוד דבר, הדיווח הוא לא אלקטרוני, הרי שולחים את המידע בדיווח רגיל.
אורי מקלב: אני מבין ככה, הדיווח האלקטרוני הוא דיווח אלקטרוני אבל צריך גם חתימה, חתימה אלקטרונית היא כבר הרבה יותר מסובכת.
<תמי סלע: כן, אבל אולי יש כאלה שיש להם, שהם מספיק גדולים וכן יש להם.
<גלי גרוס: ואז זה חתימה על חתימה, זה יותר מורכב.
<גלי גרוס: כשנרצה לעבור למצב של דיווח בחתימה אלקטרונית מי שיכול לעשות חתימה על גבי חתימה אז חוק חתימה אלקטרונית עוסק ביכולת להגיש.
אורי מקלב: אבל זה ברור, אם נניח לחברי הוועד האלה יש חתימה, עמותה שתרצה שגם לחברי הוועד תהיה חתימה אלקטרונית, אז יש לכם בעיה לקבל אותה מבלי שצריך לשלוח ביד?
אורי מקלב: אולי נתקדם ככה, אולי נקבל.
<תמי סלע: יש שני כיוונים אני חושבת: כיוון אחד זה כאלה שמבחינה טכנולוגית אולי לא ערוכים בכלל להגיש דיווח אלקטרוני ואז האם פוטרים אותם מזה ומסתפקים רק בידני, ומהצד השני אלה שאולי הם כבר מספיק משוכללים ומספיק גדולים ויש להם כרטיסי חכמים ואת כל הטכנולוגיה.
<גלי גרוס: לשניים, לשני חברי ועד.
<תמי סלע: האם אפשר לפטור אותם מהידני.
<גלי גרוס: זה מצריך היערכות אצלנו לקבלת הדיווחים אבל באופן עקרוני ברור שאין מניעה, אנחנו בסופה של הדרך נרצה גם להגיע לשם.
אורי מקלב: אנחנו נציע שזה יהיה יעד בשבילכם עכשיו.
<אביטל שרייבר: זה גם לפי, לפחות מה שידוע לנו, המצב היום הוא שלעמותות לכל היותר יש אפשרות לחתום חתימה דיגיטלית אחת עבור התמיכות אבל אין מצב שבו יש שני כרטיסים לשני חברי ועד.
<אביטל שרייבר: אין אופציה כזאת גם מבחינת העמותות היום.
<גלי גרוס: בסופו של יום אנחנו בכלל עובדים על מערכת דיווחים חדשה גם בחברות וגם בעמותות, בסופו של יום אנחנו נרצה להגיע לשם, פשוט גם אנחנו צריכים להיערך.
<תמי סלע: כרגע בעצם סעיף כזה מקביל אתם לא מחילים על עמותות, רק על חברות לתועלת הציבור, את ההוראה לגבי הדיווח האלקטרוני.
<גלי גרוס: קודם כל יש איזשהו תיקון בנושא של הטפסים אבל לגבי עמותות ממילא הפרשנות היא שגם שלא כתוב במפורש המילים "דיווח אלקטרוני".
<גלי גרוס: אפשר, כבר עשינו את זה, לקבוע הוראות לגבי דיווח אלקטרוני.
<תמי סלע: גם פה אפשר לפרש שאם יש אפשרות לקבוע חובת דיווח אלקטרוני, אז למה שם חשבתם שלא צריך את זה?
<תמי סלע: בגלל רשם החברות ורשם ההקדשות?
<גלי גרוס: אפשר אבל בחוק החברות יש הוראות לכל הדרך שמתייחסות ספציפית לדיווח אלקטרוני.
<תמי סלע: אז רציתם גם פה.
<גלי גרוס: לגבי עמותות יש סעיף כללי, ששוב, הפרשנות שלנו, ואושרה גם בדיון אצל המשנה ליועץ בזמנו, היתה שהתקנות שמסמיכות את שר המשפטים לקבוע את אופן הגשת המסמכים מאפשרות גם, במיוחד בעידן המודרני שבו אנחנו נמצאים, כוללות גם את ההסמכה לקבוע הוראות לגבי דיווח אלקטרוני.
<תמי סלע: ובתקנות?
<גלי גרוס: ובתקנות יש, בוודאי.
<תמי סלע: אז מה אתם עושים היום עם עמותה שהיא לא יכולה לעמוד בכך?
<תמי סלע: אם יש מקרים כאלה ומה אתם עושים.
<גלי גרוס: היה כן איזשהו הליך של הטמעה שגם אצלנו היו תקלות והיו טענות לגבי אופן הדיווח האלקטרוני.
<גלי גרוס: היו תקלות והיו שיפורים לאורך כל הדרך כדי להביא את זה כן למצב שהדיווח האלקטרוני יהיה יותר פשוט ונטול תקלות.
<גלי גרוס: בבד בבד עם הוראה שלנו שמקלה לגבי עמותות מתחת למחזור מסוים ומאפשרת להן להגיש את הדיווחים האלה באופן ידני ולא במסגרת הדיווח האלקטרוני, בגלל שזה יצר מורכבות.
<איריס שטרק: אבל ההוראה הזאת היא בסמכות פנימית שלכם ובעצם נוצר כאן מצב שעל הכול זה חל למעט אם אתם תחליטו להקל.
<איריס שטרק: השאלה אם זה המצב שאנחנו רוצים או לא לקבוע עוד פעם איזושהי נורמה, גם כדי להגן על הקטנים, ולהגיד: עד הסכום הזה לא צריך ומכאן ועד היקף פעילות - - -
<גלי גרוס: הטענה הזאת יכלה לקבל ביטוי במסגרת תקנות העמותות – בכלל לא בדיון בסעיף הזה – אבל במסגרת תקנות העמותות (טפסים) אפשר היה לקבוע שם שחובת הדיווח האלקטרוני שנקבעה בסעיף לא תחול על עמותות קטנות.
<גלי גרוס: התיקון לתקנות האלה כבר אצל שרת המשפטים, זה נמצא בימים אלה על שולחנה של שרת המשפטים כדי להביא אותו לכאן, לדיון בוועדת חוקה.
<גלי גרוס: אגב קביעת הטופס של הדוח המילולי שאנחנו רוצים לקבוע אפשר אז לדון גם בשאלה הזאת, האם לקבוע במפורש חובת פטור מעמותות קטנות ובאיזה מסגרת, כשכן צריך להבין שבסופו של יום, בעוד כמה שנים אנחנו בוודאי - - -
אורי מקלב: לא בדיוק.
אורי מקלב: בשונה מדברים אחרים זה הרי משתפר והולך, משתכלל והולך.
אופיר כץ: להפך, אנחנו רוצים שישתכלל יותר, אנחנו בעד שקיפות, אבל שהאמצעים הטכנולוגיים שלכם יהיו כאלה שאפשר לקיים.
אורי מקלב: לא רק שקיפות, אתה רוצה גם יעילות.
אופיר כץ: כן, כן.
<תמי סלע: אבל הם אומרים שזה הכיוון גם ככה והסמכות הרי קיימת לפי הסעיף הכללי גם, זאת אומרת, להגיד שהוראות מסוימות לא יחולו על סוגים של עמותות וכו'.
אורי מקלב: אבל זה מגיע עכשיו כתקנות באופן כללי.
אורי מקלב: שם גם יביאו עמותות שפטורות מזה כתקנות?
אורי מקלב: עמותות שלא חייבות בדיווח, זה יגיע בתקנות?
<גלי גרוס: לא היתה כוונה לכלול את זה, זו הקלה שלנו אבל אפשר לדון בזה.
<גלי גרוס: כשהתקנות יגיעו לשולחן הוועדה אפשר לדון גם בעניין הזה, אין לי בעיה לדון בזה.
<גלי גרוס: אני אומרת, מבחינתנו כן בטווח הארוך הכוונה היא שהדיווח האלקטרוני יהיה פשוט וקל ושיחול על כולם.
<גלי גרוס: אני חושבת שגם עמותות קטנות בסופו של יום יתרגלו גם לדיווח האלקטרוני הזה אז אני לא בטוחה שנכון לקבוע את זה אבל אפשר לדון בזה אז.
אופיר כץ: לי נראה שזה סעיף סביר מאוד, הטענות שלנו זה רק נגדם, שהם לא התקדמו מספיק, זה הכול.
<גלי גרוס: אנחנו משפרים כל הזמן.
<נוי ברינט: יש גם הרבה ערך בדיווח האלקטרוני, אדוני, כי היום הנתונים האלה גם אחר כך נגישים לציבור מבחינת שקיפות.
<איריס שטרק: הם נגישים גם כשזה לא אלקטרוני.
<נוי ברינט: נכון אבל אז צריך לסרוק קודם וזה לוקח הרבה יותר זמן, וכאשר מגישים אותם בצורה דיגיטלית לרשם העמותות אז זה אפשרי - - -
<איריס שטרק: לא נכון, הם סורקים את הכול אז זה לא רלוונטי.
<נוי ברינט: אבל ככה אנחנו חוסכים את העניין הזה, זה מאוד רלוונטי, למה זה לא רלוונטי?
<איריס שטרק: הם סורקים את הכול.
אורי מקלב: איריס, את מדברת על ההחרגה שתהיה קבועה, בסדר, גם אנחנו חושבים כך בדבר הזה אבל בכל אופן זה משתנה ואני מניח שזה גם ישתנה.
אורי מקלב: אבל אם היום המצב הוא שזה נותן את ההחרגה לעמותות הקטנות האלה שלא יכולות באמת לדווח אלקטרונית, אנחנו לא רוצים להכביד עליהם ואם אנחנו נעשה משהו שיהיה קבוע אז נצטרך קצת לצפות את פני העתיד אז אני מניח שזה יקשה כבר מידית עכשיו.
אורי מקלב: אם נעשה משהו בתקנות וכל כמה שנים משנים את זה אז אני כבר אדע שאני כבר נמצא פה ואז הסף יהיה – הם ייקחו מרווח מקדם הרבה יותר לא טוב ממה שיהיה היום, מכיוון שאם אני עושה בתקנות אז אני רוצה לקחת רק עמותות יותר ואני רוצה לשאוף, אני רוצה לקדם אותן.
אורי מקלב: אם נותנים מענה היום לעמותות, ברגע זה, וזה לא הדבר – אנחנו יודעים גם שיש דברים שצריכים להשתנות, אנחנו גם שואפים, העמותות שואפות, אנחנו רק רוצים לא להכביד ולא לגרום לכך לאלה שלא מסוגלים עדיין.
אורי מקלב: אבל לדחוף את כולם לכיוון הזה וככל שהזמן מתקדם כך הנושא הזה אפשרי ליותר ויותר עמותות.
אורי מקלב: זה רק מוסיף והולך, זה לא פחות והולך.
אורי מקלב: לכן בחלק הזה אני חושב שאפשר כרגע להסתפק.
<תמי סלע: סעיף (ה), בעצם צריך לקרוא אותו יחד עם התיקון לסעיף 39 לחוק העמותות, הוא אומר: "(ה) המסמכים שהוגשו לרשם ההקדשות לפי סעיף זה יהיו פתוחים במשרדו לעיונו של כל דורש והוראות סעיף 39 לחוק העמותות יחולו לעניין עיון במסמכים בתיק חברה לתועלת הציבור, בשינויים המחויבים.
<תמי סלע: " זה סעיף גדול עם הסדרים שלמים בנושא של עיון בתיק עמותה אז אני מציעה שכשנגיע אליו כמובן הוא יחול בהתאמה גם על חברה לתועלת הציבור, בעצם זה מה שזה אומר.
<תמי סלע: הנושא הבא הוא נושא כבר יותר גדול, של הפיקוח והאכיפה.
<איריס שטרק: בסעיף הזה נדון עוד כי הוא סעיף מאוד מהותי.
<תמי סלע: על 39 נדון אבל נראה לי שנדון בו ואז זה יהיה בהתאמה אליו, כלומר חברה לתועלת הציבור.
אורי מקלב: אז סיימנו פרק?
<גלי גרוס: יש עוד סעיף אחד שהוא במסגרת הסעיפים הכללים, לפני שאנחנו צוללים לעומק של הפיקוח והאכיפה, שזה הסעיף המקביל לסעיף 65 לחוק העמותות שמאפשר לפטור חברה לתועלת הציבור מסוימת, או סוגים של חברות לתועלת הציבור - - -
<תמי סלע: את מדברת על סעיף 7 להצעת החוק, תחולה מיוחדת של הוראות החוק?
<גלי גרוס: כן, ואז בעצם יישארו לנו הסעיפים של הפיקוח, של המומחה ושל - - -
אופיר כץ: הוא לא מופיע כאן.
<תמי סלע: הוא לא מופיע כאן.
<גלי גרוס: בסדר, הוא מופיע בהצעת החוק.
<תמי סלע: הוא מופיע בהצעת החוק.
<איריס שטרק: סליחה, מה זה סעיף (ו) כאן?
<איריס שטרק: "לתת פטור לעניין סעיף זה", לאיזה סעיף?
<איריס שטרק: לכל 345?
<תמי סלע: כל הסעיף, זה הסעיף הקיים הרי אנחנו בנוסח משולב.
<איריס שטרק: אני שוב רוצה למקד, סעיף (ו), מה הוא נותן סמכויות לרשם, פטור מכל סעיף 345?
אורי מקלב: מכל מה שיש לרשם העמותות, כך אני מבין, לכל מה שיש.
<גלי גרוס: לא, לא.
אורי מקלב: ללא הבנה מקצועית: כל מה שיש לרשם העמותות יחול גם על רשם ההקדשות.
<גלי גרוס: נכון, יש לרשם העמותות סמכות לפטור למשל, זה הסעיף העיקרי, מפרסום שמות של תורמים מעל היקף מסוים שהם חייבים בגילוי, וסמכות הפטור הזו שניתנת לרשם העמותות ניתנת במסגרת הסעיף הזה גם לרשם ההקדשות בגלל שמשווים את חובת הדיווח בין עמותות לחברות לתועלת הציבור.
<גלי גרוס: זאת משמעות הסעיף הזה.
<גלי גרוס: ככל שלרשם העמותות, במסגרת חוק העמותות או תקנות העמותות, יש סמכות לפטור עמותה מחובות דיווח מסוימות אז הסמכות הזאת מוקנית לרשם ההקדשות.
<איריס שטרק: זאת אומרת, זה כל 345כד?
<גלי גרוס: לא, איריס.
<מרדכי שנבל: מוגדר פה "לפי סעיף זה".
<איריס שטרק: אז תגדירו נכון את "סעיף זה".
<גלי גרוס: אבל זה סעיף שאנחנו לא נוגעים בו כרגע, זה סעיף קיים בחקיקה.
<גלי גרוס: הסעיף הזה אומר שבגלל שסעיף 345כד מפנה ומחיל על חברה לתועלת הציבור את חובות הדיווח החלות על עמותה, ככל שלרשם העמותות, בין במסגרת תקנות, בין במסגרת הצו לחוק העמותות, בין במסגרת חוק העמותות העיקרי, יש סמכות לתת פטור מחובות - - -
<איריס שטרק: גלי, הבנתי, אני לא הבנתי דבר אחד: כשאת אומרת "לתת פטור לעניין סעיף זה" את אומרת לכל ההוראות סעיף 345כד?
<איריס שטרק: לכל ההוראות?
<איריס שטרק: זה מה שאני שואלת.
<גלי גרוס: זה לא קשור ל-345כד בכלל.
<איריס שטרק: אז איזה "סעיף זה"?
<איריס שטרק: תסבירי לי רק, תגידי לי איזה סעיף זה "סעיף זה"?
<איריס שטרק: כשאת אומרת "סעיף זה" לאיזה סעיף את מתכוונת?
<גלי גרוס: "לעניין סעיף זה" הכוונה היא לאותן הוראות שבמסגרת סעיף 345כד מוחלות מחוק העמותות.
אופיר כץ: צריך לנסח את זה נכון.
<איריס שטרק: אני חושבת שזה לא מנוסח נכון.
<גלי גרוס: אבל הסעיף הזה הוא לא לדיון, הוא סעיף קיים בספר החוקים, לא נגענו בו.
אופיר כץ: לא משנה, בסדר, הוא קיים, אבל עולה פה שאלה של הבהרה.
<איריס שטרק: זה לא ברור.
אורי מקלב: נעשה אולי תיקונים.
אורי מקלב: אם יש הסמכה לניסוח למה שלא נשתפר?
אורי מקלב: אתם חוששים מזה אבל תבדקו את זה, אם באמת אין לזה שום השלכות.
<איריס שטרק: זה לא אומר שמה שקיים – הרי אתם משנים את מה שקיים.
<גלי גרוס: אבל, איריס, לדעתי הסעיף הזה הוא כן ברור, כי מה הוא אומר?
<גלי גרוס: הוא אומר: סעיף 345כד מפנה בכל הסעיף להוראות שונות שחלות מחוק העמותות, ככל שבאותן הוראות לפי חוק העמותות יש סמכות לתת פטור, "לעניין סעיף זה" במובן שסעיף זה מחיל את ההוראות האלה, אז אותה סמכות לתת פטור היא של רשם ההקדשות.
אופיר כץ: המילה "לעניין סעיף זה" היא לא טובה, זה צריך להות "בעניינים המנויים בסעיף זה".
<איריס שטרק: או לעניין חובת הדיווח והגשת מסמכים, שיהיה כתוב.
אופיר כץ: סעיף 7 המפורסם שדיברתם עליו עוד לא נדון, נכון?
<גלי גרוס: לא, עכשיו אנחנו עוברים אליו.
<תמי סלע: אני אקרא אותו עכשיו.
<תמי סלע: בסעיף 65 לחוק העמותות היום יש הוראה שאומרת – זה שר הפנים, זה עובר לשר המשפטים – רשאי באישור ועדת החוקה לקבוע בתקנות שהוראה מהוראות חוק זה לא תחול על סוגי עמותות או שתחול עליהן בשינויים, הכול כמפורט בתקנות.
<תמי סלע: עכשיו מבקשים להוסיף לעניין חברה לתועלת הציבור סעיף דומה שאומר תחולה מיוחדת של הוראות החוק.
<תמי סלע: אנחנו דיברנו אז שהכותרת היא לא כל כך מוצלחת אולי, זה פשוט תחולה על סוגים של חברות לתועלת הציבור: "השר רשאי לקבוע בתקנות כי הוראה מהוראות פרק זה לא תחול על סוגים של חברות לתועלת הציבור שיקבע, או שתחול בשינויים שיקבע" וכמובן זה באישור ועדת חוקה, כמו כל התקנות לפי חוק החברות.
<תמי סלע: "השר רשאי לקבוע בצו כי הוראה מהוראות פרק זה לא תחול לגבי חברה לתועלת הציבור מסוימת או שתחול בשינויים שיקבע".
<תמי סלע: הדבר הקצת חריג הוא קביעה לגבי חברה מסוימת לתועלת הציבור, זה גם לא קיים לגבי העמותות, פה אולי מתעוררת שאלה למה צריך את זה?
<תמי סלע: למה צריך לקבוע לגבי חברה מסוימת הוראות?
<תמי סלע: האם זה לא פתח ללחצים שיכולים להפעיל?
<גלי גרוס: זה הסדר דומה להסדר שיש היום לגבי חברות חוץ לתועלת הציבור שמאפשר, בגלל האופי המיוחד, לתת הוראות גם לסוג וגם לחברה ספציפית.
<גלי גרוס: אני לא אתעקש על זה, מבחינתי אפשר גם לרדת מזה.
<תמי סלע: לחברה אחת זה פשוט יוצר תחושה שעלולים להיות לחצים או ייווצר איזשהו כלל לא שוויוני.
<גלי גרוס: בסדר, זאת לא הכוונה.
<גלי גרוס: תשמעו, יכול להיות מצב שבו חברה אחת, יש לה מספיק מאפיינים מיוחדים כדי שאפשר יהיה לראות אותה כסוג ולכן אני פחות רואה בעיה עם להוריד את סעיף (ב).
<גלי גרוס: ככל שיש חברה שהיא כל כך מיוחדת שאפשר להגדיר אותה כסוג מסוים של חברות אז זה יהיה במסגרת תקנות כלליות.
אופיר כץ: תקנות כלליות, אז זה עובר גם בוועדה הזאת.
<גלי גרוס: בכל מקרה זה עובר בוועדה, גם הצו היה עובר.
אופיר כץ: אני חושב שלקבוע לחברה ספציפית זה ממש בעייתי.
<אלה גור: זה בניגוד לכללי התקינה.
אופיר כץ: לשני הכיוונים.
<גלי גרוס: אני אומרת שוב, אני מסכימה, אין כוונה להתחיל לעשות הקלות לחברה מסוימת אבל כן יכול להיות, ואני כן רוצה להגיד את זה לפרוטוקול - - -
אופיר כץ: שהתקנות הכלליות יהיו כאלה מאפיינים - - -
<גלי גרוס: שהם יכללו חברה אחת או שתיים.
אופיר כץ: זה בסדר.
<גלי גרוס: זה כן יכול להיות.
<תמי סלע: אבל את מציעה להשאיר רק את (א), להוריד את (ב).
אורי מקלב: תראו את ההבדל, אנשי מקצוע רואים את הניסוח הזה כבעייתי, "סעיף זה", הם יודעים, ואני, כאיש לא מקצועי, דווקא הבנתי מיד את מה שאתם מדברים עליו.
אורי מקלב: אני רק רוצה ללמד אתכם שיש הבדל, תתרגלו לזה שאנשים היום – היום הילדים שלי בהבנת הנקרא הרבה יותר טובים, הוראות למכשירים, הוראות לטפסים.
אורי מקלב: אם היום תגידי לי למלא טפסים, קשה לי יותר, אני מודה שקשה לי יותר, הילדים שלי צעירים יותר, כפי שהם מבינים, אני אומר להם: תשמעו, יש את הספר, הם לא צריכים את הספר ומיד הכול מסודר אצלם והם יודעים הכול.
אורי מקלב: הם גם יודעים למלא טפסים היום, יותר קל להם, מה שאין כן אנחנו, קשה לנו יותר בטופסולוגיה.
אורי מקלב: אני אומר גם בעניין הזה, יש אנשים שהם לא מקצועיים, קוראים את הסעיף הזה אחרת.
<גלי גרוס: אני חושבת שהיתה הכוונה כמו שאתה קראת את זה אבל בגלל שעלו פה טענות נגד העניין הזה ויכול להיות ששימוש לרעה ובגלל שממילא לא היתה לנו כוונה כזאת, אז אין לי בעיה שסעיף (ב) הזה ירד.
אורי מקלב: לקח לי זמן.
אורי מקלב: אני למשל גם השכלתי, כשאני רוצה לפעמים לתקן הסבירו לי והבנתי את זה: כשאתה מתקן פה ואתה מחריג ואתה מסביר טוב אז זה יכול להשפיע על מקומות אחרים שלא הסברנו טוב ואז בית המשפט מפרש את זה.
אורי מקלב: זה מניסיון שיש לכם.
אורי מקלב: אנחנו אומרים: למה?
אורי מקלב: תסבירו את זה.
<גלי גרוס: זו בעיה מאוד גדולה שיש לנו.
אורי מקלב: זה מונע מכם הרבה דברים לעשות בגלל ההשלכות ואחרי זה שיסבירו למה כאן זה כך.
אורי מקלב: אני כבר למדתי היום שאם אני אתקן כאן לא יסבירו רק כאן.
אורי מקלב: אני מקבל ניסיון גם בדברים אחרים שאני עושה היום, אפילו בהסכמים – אני עכשיו הייתי מעורב בהסכמים קואליציוניים בכמה מקומות במסגרת תפקידי – אמרתי:
אורי מקלב: אם אני אכתוב קצת ואציין את זה כאן אז יסבירו את זה בדיוק אחרת כשיצטרכו לברר את הדברים, ובזה באמת יש את היתרון של אנשי מקצוע.
אורי מקלב: אבל דיברנו שהחוק הזה במיוחד, בסופו של דבר הרבה אנשים ירצו לקרוא אותו, אנשים שהם לא מקצועיים ירצו לקרוא אותו, בשונה מכל מיני חוקים שאנחנו דנים פה שרוב האנשים לא מגיעים לזה, רק אנשי המקצוע יקראו ויסבירו לאותו ללקוח.
אורי מקלב: כאן, גם אם למישהו יש בסוף חוברת, בעידן האינטרנט הוא יכנס לחוק, הוא יבקש.
אורי מקלב: דרך אגב, יש עוד לקונה שאני לא ידעתי, אצלי זה היה, הכניסו אותי לעמותה בלי שידעתי מזה.
<גלי גרוס: אתה אמור לחתום על טופס הצטרפות.
אורי מקלב: לא, לא כמייסד.
<גלי גרוס: גם כחבר יש טופס שקבוע בחוק.
אורי מקלב: וקיבלתם את זה בלי שהחתימו אותי וקיבלו אותי.
<אביטל שרייבר: הם לא חייבים לדווח לנו על חברי עמותה, אבל עמותה חייבת לקבל טופס שהחבר מבקש להיות חבר בה.
אורי מקלב: הם הגישו את זה ואחר כך שמו אותי בדיווח שלהם כחבר עמותה.
<גלי גרוס: אין חובת דיווח על חברי עמותה בכלל.
אורי מקלב: אבל הם הכניסו את זה בתוך פרוטוקולים שלהם.
<איריס שטרק: זה מעשה לא חוקי, מי שעשה את זה עשה משהו לא חוקי.
<גלי גרוס: זה מנוגד לחוק העמותות, לגמרי.
<גלי גרוס: חוק העמותות אפילו קובע את הנוסח של כתב ההצטרפות לעמותה.
<איריס שטרק: בקשת הצטרפות, נכון.
<גלי גרוס: הוא קובע נוסח ספציפי שחייבים להגיש רק אותו.
אורי מקלב: אני הייתי משוכנע שאני לא חבר בעמותה ושאף פעם לא החתימו אותי, אני גם לא חתמתי, בסוף התברר שאני חבר בעמותה הזאת, הם העבירו את זה.
אורי מקלב: מה שקרה, אני השתתפתי בדיונים אבל לא ידעתי שכחבר עמותה, אמרתי: אני בא כמשתתף.
אורי מקלב: בסופו של דבר זה לא היה פוטר אותי מהחבות - - -
<איריס שטרק: חבר עמותה אין לו חבות.
<גלי גרוס: חבר ועד בחרו אותך.
<איריס שטרק: חבר ועד או חבר עמותה?
אורי מקלב: חבר עמותה, ממש חבר עמותה, ויש חבות ולא רק סתם חבות, משרד המשפטים בסופו של דבר – אני חייב לספר לכם – כן ראה את זה מפני שבדיווחים הוא אומר: השתתפת בדיונים, הייתי איזה משהו.
<נוי ברינט: היית חבר ועד עמותה, אדוני.
<נוי ברינט: גם חבר עמותה ובטח גם חבר ועד עמותה.
אורי מקלב: לא, לא היתה הגדרה.
אורי מקלב: איפה, איפה החליטו על חבר עמותה?
אורי מקלב: לא בפני החליטו, לא בהסכמתי החליטו.
<איריס שטרק: צריך להיות אקט בקשת הצטרפות אקטיבי.
<איריס שטרק: אני רוצה רק לומר משהו לאדוני, אני חייבת, אין הזדמנות בכלל להגיד אותו, אבל תודה רבה על ניהול הישיבה, זו חוויה באופן כללי לראות את הענייניות ואת העומק שאדוני יורד לדברים ומבין, ומבחינתי כאזרחית לכבוד הוא לי, אז באמת תודה רבה.
אורי מקלב: אומרת לי דורית שכנראה מוטל עלי - - -
<דורית ואג: מעכשיו הוא ינהל את כל הישיבות בחוקה.
אורי מקלב: אני מודה לכם מראש, וזו תשובה גם לחבר הכנסת מיכאלי שאתמול שאל אותי ב-23:00 בלילה, מה קורה אצלכם?
אורי מקלב: מה זה כל התשובות?
אברהם מיכאלי: לא, התנצלתי בשביל שלא הצטרפתי אליך כי מיהרתי לישיבה אחרת.
אורי מקלב: דיברנו על פיצול חוק, מותר לספר את זה, אנחנו קצת מאיצים את הדיונים בסדר היום בגלל שאנחנו יודעים שהיועצת המשפטי מבקשת קצת - - -
<תמי סלע: זמני כאן מוגבל ואני רוצה לסיים.
אורי מקלב: עכשיו זה פעם ראשונה שאני שומע את זה אז אני מניח שאנחנו נקיים דיונים יותר מואצים וסופיים יותר.
<דורית ואג: יהיו הרבה דיונים בדצמבר, אני כבר אומרת.
<גלי גרוס: בשמחה רבה.
אורי מקלב: לא בגלל שאנחנו לחוצים או בגלל שאתם לוחצים עלי, לא בגללכם.
<דורית ואג: חלקם יהיו יום אחרי יום, אני כבר אומרת.
<איריס שטרק: יישר כוח.
אורי מקלב: אני יכולתי לפעמים יותר מוקדם אבל התחשבתי בזה שבאת מרחובות ויש בטח פקקים.
<תמי סלע: רק שיהיה מסוכם גם לפרוטוקול לגבי סעיף 7 להצעת החוק שדיברנו עליו, סעיף (ב) יורד, יישאר רק הטקסט שבסעיף (א).
<תמי סלע: לגבי כותרת השוליים, אני מציעה שהיא תהיה יותר דומה לזו שבחוק העמותות, כלומר" פטור מתחולה או תחולה בשינויים של הוראות החוק" ולא "תחולה מיוחדת".
אורי מקלב: תודה רבה, רבותי, הישיבה נעולה.
דוד רותם: דיון בנושא הצעת חוק-יסוד : הממשלה (תיקון) (הגברת המשילות) והצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 61) (העלאת אחוז החסימה והגברת המשילות), התשע"ג-2013.
דוד רותם: עורכת הדין סיגל קוגוט, בבקשה.
<סיגל קוגוט: בדיון הקודם היו חברי כנסת שאמרו שהאיזון שהמחוקק מצא הוא איזון נאות – למשל חבר-הכנסת בר-לב או יושב-ראש הוועדה – בין הצורך לאפשר לפעמים לחבר כנסת לעזוב, לפי צו מצפונו, לבין ההתחייבות שלו - -
דוד רותם: אין לי בעיה שחבר-כנסת יעזוב, הוא רק לא יקבל כסף.
<סיגל קוגוט: זה לא רק כסף.
<סיגל קוגוט: השאלה היא האם הוא מתפלג או פורש.
<סיגל קוגוט: האם הוא יכול לקבל תפקיד של שר בממשלה תמורת העזיבה שלו?
דוד רותם: מה פתאום, אני לא מבין.
דוד רותם: הרי הם עוזבים כדי לקבל את התפקיד.
<סיגל קוגוט: אנחנו מדברים עכשיו האם לשנות את המודל שהמחוקק קבע עד היום.
דוד רותם: לא משנה את המודל.
דוד רותם: אצלי לא מחלקים מיצובישי.
<סיגל קוגוט: זאת אומרת אתה דבק רק בתיקון שהצעת להחזיר את חוק מופז לאחור.
דוד רותם: נכון, רק זה.
<סיגל קוגוט: רציתי לשאול את המכון לדמוקרטיה: מאחר שאתם סברתם שצריך לאפשר התפלגויות וראיתם בעולם שזה לא בעייתי - -
דוד רותם: איך זה בכלל מתיישב עם דמוקרטיה?
דוד רותם: זאת אומרת אתה יכול להגיד, מה לי ולדמוקרטיה, אבל אתה צודק.
<סיגל קוגוט: שמגר שם על כפות המאזניים בצדק – הוא אמר שמותר לחבר כנסת לשנות את דעתו, מותר לו גם למאוס במפלגתו.
<סיגל קוגוט: אבל הדרך לעשות את זה היא להעמיד את עצמו בבחירות הבאות עם מפלגה חדשה ולקבל את אמון הציבור.
<סיגל קוגוט: אם אתה הגעת לכנסת על גב של מפלגה מסוימת אתה חייב לקבל על עצמך את מרותה.
<סיגל קוגוט: נכון, יש מתחם מסוים בין ההכרה במצפונו של חבר הכנסת גם בניגוד למפלגתו לבין זה שהוא שליח.
<סיגל קוגוט: זה לא בחירות אישיות, הוא בא על גב של מפלגה, ומאחוריו יש ציבור של בוחרים.
דוד רותם: המכון הישראלי לדמוקרטיה גם רוצה שכל אדם יסמן שמות.
דוד רותם: הם רוצים בחירות אזוריות.
דוד רותם: מה שהם רוצים אנחנו יודעים.
<סיגל קוגוט: בסדר, אז יש להם תפיסה שלמה.
<סיגל קוגוט: בתוך התפיסה השלמה אני עוד יכולה להבין כי אם הבחירות שלך הן אישיות אני יכולה יותר להבין שאתה רוצה שחבר הכנסת יוכל ללא שום מגבלות לפעול לפי רצונו.
<סיגל קוגוט: אבל כרגע אנחנו לא בבחירות אישיות.
דוד רותם: גם לא יהיו בחירות אישיות.
<סיגל קוגוט: זה אני לא יכולה לדעת, אבל כרגע אנחנו לא.
<סיגל קוגוט: חבר כנסת הוא נציג של מפלגה - -
דוד רותם: אני לא קובע את זה לדיון אפילו.
<סיגל קוגוט: בסדר, לא כרגע.
<סיגל קוגוט: אנחנו לא אומרים שזה חלק מהחוק הנוכחי.
<סיגל קוגוט: ראשית, איפה בגישה הזאת שמותר להתפלג בכל צורה וגם חבר כנסת אחד ולא צריך להגביל את זה בכלל – איפה בא לידי ביטוי הערך הזה שהוא בכל זאת שליח של מפלגה ושל ציבור שבחר אותו?
<סיגל קוגוט: זה דבר ראשון; הדבר השני נוכח העמדה הנוספת שהבעתם, שגם מפלגות שרצות יחד, כמו יהדות התורה ודגל התורה, זה שייתנו להם להתפלג מיד אחרי הבחירות זה די פארסה, והצעתם שתהיה על זה סנקציה.