GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גלי גרוס: לכן הוספנו לסעיף שכבר קיים ממילא ונוגע בכלל באחריות של נושא משרה בחל"צ ומה המשמעויות שלה באיזונים שכבר נעשו בזמנו ב-2007, ומוסיף את ההוראה הזאת שהיא בוראה שחילצנו מתוך ההוראות לקרנות לתועלת הציבור וחשבנו שנכון גם עליה לשים זרקור בהקשר הזה.
<גלי גרוס: זה ההקשר של הדיון – ההקשר של הדיון הוא לא הסעיף כשלעצמו.
<גלי גרוס: אפשר לדון בכול, אבל עכשיו זאת לא מסגרת הדיון בעניין.
<ניסן לימור: הנושא הזה עלה לאחרונה גם בדרך אחרת – דרך הנחיות שהוציא שר האוצר לגבי תמיכות.
<ניסן לימור: העובדה היא ששר האוצר חזר בו מהדבר והוא לא מחיל אחריות אישית על חברי ועד.
<ניסן לימור: לכן אנחנו צריכים להבין: יש כאן בעיה ויש כאן חסם כניסה לאזרחים שרוצים לתרום לפעולה ציבורית.
<ניסן לימור: יכול להיות שזה לא מחודד מספיק, אבל כל הוראה נוספת בחוק וכל הרחבה – רק יצרו בעיה לעתיד.
<ניסן לימור: השאלה היא מה אנחנו רוצים?
<ניסן לימור: בגדול, מה אנחנו רוצים?
<ניסן לימור: רוצים את האנשים שיצטרפו או רוצים לשים חסמים?
<ניסן לימור: מספיק שאחד פעם ייפול ונעמוד בפני בעיה.
<תמי סלע: הסוגיה הזאת מתחברת לנושא שנגיע אליו בהמשך כשנדון בחלק הכללי.
<תמי סלע: יש שם הוראה שמעבירה סמכות מבית המשפט לרשם להטיל עיצום כספי וגם זה עוסק באחריות אישית של נושאי משרה.
<תמי סלע: מתעוררת גם השאלה מה היחס בין הסעיפים.
<תמי סלע: למה צריך את זה כשיש את האפשרות של בית משפט – היום זה בית משפט – להטיל עיצום כספי בנסיבות דומות.
<תמי סלע: מכיוון שההערה היא הערה בכלל על חברות לתועלת הציבור ולא דווקא על התוספת הזו של הקרנות, אני מציעה שנחבר את הדיון הזה כשנגיע לאותו סעיף ונדון בנושא של הטלת אחריות אישית על נושא משרה בחברות לתועלת הציבור ועד כמה האיזונים שם נכונים.
<תמי סלע: זה מקובל?
<אבי ליכט: כן, מקובל.
<תמי סלע: אז בעניין של להוסיף רק את הפסקה של קרן לתועלת הציבור, כל עוד הסעיף הזה יישאר כפי שהוא, זה לא שינוי מוצדק.
<תמי סלע: הוספנו גם את התיקון בסעיף (ב)(2) עד פסקה (5) – תיקון טכני.
<תמי סלע: הנושא הבא הוא הוראות התוספת השלישית שקובעת דרכי השקעה של קרן לתועלת הציבור, של הכספים שהיא לא מחלקת באותה שנה.
<תמי סלע: במקור הייתה הפנייה לתקנות שקובעות את דרכי ההשקעה שנאמן צריך לנקוט בהן לפי חוק הנאמנות.
<תמי סלע: בסופו של דבר סיכמנו שנעביר יותר מההוראות לתוספת עצמה בגלל שיש הבדלים שייצרו אולי בלבול, גם כי אין שם בדיוק נאמן ואין נהנים.
<תמי סלע: גם בגלל שהמטרות קצת שונות צריך להשאיר את הכספים יותר זמינים לחלוקה ולהתאים את זה למדיניות של הקרן.
<תמי סלע: אני אקרא את הנוסח המתוקן כפי שהוא כרגע בתוספת.
<תמי סלע: זה סעיף הגדרות בהתאמה לתקנות דרכי השקעה של חוק הנאמנות: "הגדרות "איגרת חוב סחירה" – איגרת חוב הנסחרת בבורסה; "דירוג" – דירוג חוב בישראל, שקבעה חברה מדרגת, שאישר הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון במשרד האוצר; "דרך השקעה" – לרבות תקופת ההשקעה; "המדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; "יועץ השקעות" ו-"מנהל תיקים" – כהגדרתם בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995; "מטבע חוץ" – כהגדרתו בחוק הפיקוח על המטבע, התשל"ח-1978; "מנפיק" – תאגיד שהנפיק ניירות ערך, למעט מדינת ישראל; "קרנות נאמנות" – קרנות להשקעות משותפות בנאמנות כמשמעותן בחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994; דרכי השקעה 1.
<תמי סלע: (א) הכספים העודפים של קרן לתועלת הציבור יושקעו באחד או יותר מאלה: (1) איגרות חוב שהנפיקה המדינה או שהיא ערבה לפירעונם; (2) פיקדונות בנקאיים בשקלים חדשים צמודי מדד ונושאי ריבית או נושאי ריבית בלבד; (3) תכניות חיסכון בנקאיות בשקלים חדשים צמודות מדד ונושאות ריבית; (4) פיקדונות בנקאיים הנקובים במטבע חוץ או הצמודים למטבע חוץ; (5) תכניות חיסכון בנקאיות צמודות מטבע חוץ; (6) איגרות חוב סחירות, שאינן להמרה, אם ההשקעה מדורגת בדירוג –A או 2- A לפחות; (7) קרנות נאמנות, שכל נכסיהן מושקעים באחת או יותר מן הדרכים המפורטות בפסקאות משנה (1) או (6).".
<לימור תוסיה-כהן: צריך לעשות כאן תיקון כי בירור שערכנו העלה שיש קרנות נאמנות שמשקיעות גם בפיקדונות ולכן כדאי אולי להפנות לפסקאות משנה (1), (2), (4) או (6).
<אבי ליכט: אני מתנצל – אני צריך לצאת, אני מחזק את כוחכם.
דוד רותם: הוא מסביר לנו עכשיו איזו ועדה הכי חשובה בכנסת.
<אבי ליכט: ידעתי שזה מה שתגיד וזה ממש לא נכון – זה הכול שאלה של איפה זה נמצא, זה הכול.
<אבי ליכט: סליחה ולהתראות.
<תמי סלע: "(א1) קרן לתועלת הציבור לא תשקיע בניירות ערך של מנפיק אחד בשיעור של יותר מ-20% מהשווי הכספי של הכספים העודפים (להלן – השווי הכספי); עלה השווי הכספי על הסכומים המפורטים להלן, תקבע הקרן כי ההשקעה בתאגיד אחד, בפיקדונות, בתכניות חיסכון וכן בניירות ערך שהנפיק התאגיד, לא תעלה על השיעורים הנקובים לצדם: (1) מיליון שקלים חדשים – 50% מהשווי הכספי; (2) עשרה מיליון שקלים חדשים – 25% מהשווי הכספי.
<תמי סלע: (ב) מונתה לקרן לתועלת הציבור ועדת השקעות לפי הוראות תוספת זו, יושקעו הכספים העודפים של הקרן באמצעות ועדת ההשקעות ועל פי בחירתה; נוסף על דרכי ההשקעה, שנקבעו בפרט משנה (א), רשאית ועדת ההשקעות לבחור להשקיע את הכספים העודפים בכפוף להגבלות שנקבעו לעניין על דרכי ההשקעה של ועדת השקעות לפי סעיף 27 לחוק הנאמנות, בשינויים המחויבים ועדת ההשקעות של קרן לתועלת הציבור לא תשקיע בתאגיד שדירקטור, בעל מניות או בעל שליטה, או תורם מרכזי בקרן הוא בעל שליטה או בעל עניין בו או באופן שהקרן תהיה בעלת שליטה או בעלת עניין בתאגיד מסוים, ויראו לעניין זה את הקרן ואת הדירקטור, בעל המניות או בעל השליטה בקרן, או התורם המרכזי, לפי העניין, כמחזיקים ביחד.
<תמי סלע: (ג) בית המשפט רשאי לאשר מראש לקרן לתועלת הציבור שביקשה זאת, להשקיע את הכספים העודפים שלא באחת הדרכים האמורות בפרטי משנה (א) ו-(ב); רשם ההקדשות יהיה המשיב בבקשה שתגיש הקרן לבית המשפט, ובגוף הבקשה יפורטו כל אלה: (1) שם הקרן, מענה, מועד היווסדה, מועד ההכרה בה כקרן לתועלת הציבור ומטרותיה; (2) פרטי בעלי המניות שלה והדירקטורים המכהנים בה; (3) כלל נכסי הקרן והכנסותיה הצפויות בשנים הבאות; (4) התחייבויות הקרן והוצאותיה הנוכחיות והצפויות לשנים הבאות; (5) כל מידע נוסף הדרוש להכרעה בבקשה.
<תמי סלע: ".
דוד רותם: למה הפכתם את זה שבית המשפט רשאי?
דוד רותם: למה לא יפנו לרשם ההקדשות?
דוד רותם: למה אני צריך עורכי דין?
דוד רותם: הקרן צריכה לשכור עורך דין שיגיש לה בקשה וזה ייקח 5 שנים?
<לימור תוסיה-כהן: האמת שאנחנו נשענו באופן די משמעותי על ההסדר שנקבע לעניין הזה בתקנות הנאמנות מתוך הבנה שהמטריה היא אותה מטריה.
<לימור תוסיה-כהן: אני לא יודעת אם לרשם התאגידים יש את היכולת לקבוע אם אפיקי השקעה שמבוקשים על ידי קרן הם אופטימליים לצורך הגשמת מטרותיה או לא.
<גלי גרוס: זה עניין של מומחיות, זה לא בדיוק - - -
דוד רותם: אז תגידו לי איזו מומחיות יש לבית המשפט?
<תמי סלע: רק זה שהוא כבר עושה את זה לגבי הבקשות שמוגשות עד היום לפי תקנות הנאמנות.
שולי מועלם-רפאלי: אבל אולי זה הזמן להכניס שינויים ברוכים?
<ג'קי רוזנבלום גורן: אני רוצה להגיד שבקרן כזאת, שלא כמו בקרן נאמנות רגילה שהמטרה שלה היא רק לשמור על הכסף, כאן המטרה היא גם חברתית.
<ג'קי רוזנבלום גורן: זה ידוע בעולם וכבר מדובר על זה שקרנות פילנטרופיות יש להן לפעמים אפילו הגבלות לגבי סוג ההשקעות שהן יכולות לעשות כדי שלא ישקיעו בגופים שפוגעים במטרות החברתיות שהם רוצים להשיג.
<ג'קי רוזנבלום גורן: לא הייתי הולכת כל כך רחוק לכאן, אני חושבת, אנחנו רחוקים מרחק שנות אור אבל כן לאפשר לגוף שרוצה לייצר לעצמו אפיקי השקעה אחרים שיקדמו את המטרות החברתיות שלו, גם אם יש בזה העלאה של רמת הסיכון לגבי הכסף שלו, לעשות את זה.
<ג'קי רוזנבלום גורן: זאת אומרת לא למנוע ממנו לחלוטין ולהתייחס אליו כאילו שהוא קרן נאמנות רגילה.
<ג'קי רוזנבלום גורן: נכון שהמטרה היא לא לבזבז את הכסף ובטח לא ניגוד עניינים, אבל יש פה מטרה חברתית – זאת כל הלוגיקה של הסיפור הזה.
<גלי גרוס: פה הייתה תפיסה אחרת.
<גלי גרוס: התפיסה פה לא הייתה לייצר קרן שגם עושה פעילות בעצמה וגם נכנסת למיזמים בעצמה וגם עושה פעילויות עם אחרים.
<גלי גרוס: התפיסה של הקרן הזאת באה לידי ביטוי בדיון פה וגם בכלל בכל הוראות החוק, שזאת קרן מממנת בלבד שאמורה לתת כספים.
<גלי גרוס: היא יכולה לתת כספים גם לגופי שהם עסקים חברתיים בהמשך ככל שייקבעו בתוספת ולגופים בעלי מטרות חברתיות.
<גלי גרוס: הדיון בחלק הזה – בהנחה שזאת התפיסה ושהיא גם באה לכל אורך הצעת החוק – אם יש לה כסף שהיא לא מחלקת בשנה מסוימת, מה היא יכולה לעשות אתו.
דוד רותם: אז היא תיקח עורך דין, תשלם לו שכר טרחה והוא יגיש בקשה - - -
שולי מועלם-רפאלי: נראה שבית המשפט הוא משהו באמצע – למה שזה שלא יתנהל ישירות בין הקרן לרשם ההקדשות?
<תמי סלע: ההערה שנשמעה כאן, נוגעת בכלל נוגעת באופן כללי לא בסעיף של בית המשפט, אם אני מבינה נכון, אלא בכלל באופן כללי לדרכי ההשקעה של הקרן.
<תמי סלע: זה אפילו יותר מדרכי השקעה כי זה סעיף שרק מסביר מה הם צריכים לעשות עם הכסף.
<תמי סלע: זה נכנס באופן יותר מהותי לשאלה מה זו הקרן הזאת ומה היא עושה.
<תמי סלע: פה אני אומרת שהתפיסה שנדונה לאורך כל הדרך, גם בוועדה, והתפיסה שלנו שבאנו אתה היא שזאת קרן מממנת בלבד.
<תמי סלע: יש קרנות אחרות שהן קרנות שגם נכנסות לפעילויות, קרנות שגם עושות מיזמים, קרנות שגם עושות פעילות שהיא לא מממנת – הקרן הזאת היא מממנת בלבד.
<תמי סלע: לכן מהתפיסה הזאת באה לידי ביטוי השאלה: מה הם עושים עם הכספים העודפים שאותם רצינו לשמר?
<תמי סלע: שאלה נפרדת היא השאלה של אדוני לגבי המשמעות של הסעיף הזה – אנחנו ניסינו לקבוע פרמטרים ברורים מאוד-מאוד למה שהקרן יכולה לעשות עם הכספים - - -
שולי מועלם-רפאלי: איך לשמור אותם.
<תמי סלע: סולידי לשמור אותם, מאוד לשמר אותם.
<תמי סלע: אפשרנו בקרן משפחתית לתועלת הציבור הרחבה – זה נמצא בסעיף ההסמכה לתוספת – הרחבה שהם יכולים לייצר לעצמם עוד אפיקי השקעה שלא פורטו במפורש כאן בתוספת, ככל שהם אפיקים סולידיים וזהירים.
<תמי סלע: זאת מתוך התפיסה שצריך לשמר את כספי הקרן, שלא משתמשים בהם באופן שוטף לחלוקת הכספים.
<תמי סלע: ההערה שלי נוגעת יותר במהות – האם בכלל מותר לה להשתתף במיזמים וזה לא קשור לדרכי ההשקעה אם כן או לא, אלא באופן שוטף.
<תמי סלע: ההכרעה שלנו פה הייתה אחרת.
דוד רותם: אני לא מבין למה אני צריך להעביר חומר, דברים, לבית המשפט כאשר בעצם אני רואה איך הבקשה הזאת תוגש: תוגש בקשה לבית משפט, רשם ההקדשות יהיה המשיב, יפורטו בבקשה כל הדברים שכתובים פה ואתם תבואו לבית המשפט ותגידו: אנחנו מסכימים.
שולי מועלם-רפאלי: למה להכניס עוד גוף באמצע?
שולי מועלם-רפאלי: ממילא המבקש והמשיב יכולים להתנהל ביניהם – הקרן ורשם ההקדשות.
שולי מועלם-רפאלי: למה להכניס עוד מישהו?
דוד רותם: אתם מדברים על מומחיות – תגידו לי, מי הם בתי המשפט המומחים לעניין הזה?
<תמי סלע: האם בדרכי ההשקעה הרגילות, שלא צריך לבוא לבית המשפט לגביהן, האם יש עוד דברים שכדאי להוסיף והם אפיקים טובים והגיוניים ונכונים.
שולי מועלם-רפאלי: זאת הייתה ההצעה של ג'קי.
<תמי סלע: אבל צריך לראות אולי דברים ספציפיים שבאמת אין סיבה לבוא לבית משפט לגביהם וצריך להכיר הם ואולי להתעדכן מאז שהתקנות האלה יצאו.
<תמי סלע: שאלה אחרת היא לגבי המנגנון שצריך כשרוצים להשקיע בדרך אחרת.
<איריס שטרק: המסגרת המוצעת פה בהצעת החוק היא די רחבה מבחינת ההשקעות.
<איריס שטרק: היא נועדה לשמר את ההשקעות וראינו שבנושא הזה הייתה סטייה וזה דווקא מקובל.
<איריס שטרק: הסמכות לחרוג צריכה להיות מאוד מנומקת – אין שום סיבה שתגיע לבית המשפט.
<איריס שטרק: רשם ההקדשות כרגולטור יכול לשקול את זה מאחר שהוא מבצע גם בדיקות שהן גם בדיקות כלכליות על האיתנות הפיננסית של הגופים.
<איריס שטרק: אין לו שום בעיה לבדוק את הסוגיה הזאת והוא יבדוק את אותו חריג.
<איריס שטרק: אני לא צופה שהמקרים פה יהיו מקרים יומיים – הם יהיו מקרים מאוד מיוחדים.
<איריס שטרק: לכן את הסיטואציות האלה, לדעתי, רשם ההקדשות בהחלט מסוגל לבדוק.
<איריס שטרק: אבל צריך לתת סמכות לערער לבית המשפט כאשר רשם ההקדשות - - -
<תמי סלע: כמו כל החלטה של רשם ההקדשות.
שולי מועלם-רפאלי: זה כבר קיים ממילא – כל אחד יכול לערער.
<שלומית גלר: לעניין הזה של ההקדשות יש פתרון במה שאתה אמרת:
<שלומית גלר: בית המשפט נדרש בהקדש לפי החוק רק במקרה קיצון, זאת אומרת בזמן של פירוק, בזמן שהקדש מגיע לצומת דרכים קריטית מבחינתו.
<שלומית גלר: אז יש התייחסות בחוק הנאמנות לבית המשפט שבאמת שם הוא נדרש לפרק או להקים הקדש.
<גלי גרוס: - - - החרגה מדרכי השקעה שקבועות בתקנות עם אישור בית המשפט.
<גלי גרוס: אפשר להגיד שבחוק הנאמנות - - -
<שלומית גלר: רק רגע, עוד לא סיימתי.
<שלומית גלר: לעניין ההתנהלות השוטפת – ההשקעה היא חלק מההתנהלות השוטפת – יש לאותו גוף את הרגולטור שלו שנקרא רשם ההקדשות.
<שלומית גלר: רשם ההקדשות הוא זה שנכנס לסוגיות מהותיות בהתנהלות התאגיד, גם מתוקף תפקידו כרגולטור וגם ככתובת על פי חוק הנאמנות שהוא גם כתובת לעניינים שכאלה.
<שלומית גלר: לכן יש לו כלים ויש לו גם ראיה מערכתית – הוא כבר רואה לא רק את הקרן הספציפית הזו.
<שלומית גלר: הוא בהחלט מכיר את כל נושא ההקדשות והוא מיומן הרבה יותר מבתי המשפט גם בתחומים האלה.
<תמי סלע: אז זה נראה שאת מסכימה שזה גוף - - -
<שלומית גלר: אני תומכת במה שאמר היושב-ראש ומחזקת את זה – זה צריך להישאר אצל הרגולטור ולא לעבור לבית המשפט.
<שלומית גלר: ההיררכיה שצריכה לדון בסוגיה זה הרגולטור, לצורך העניין – רשם ההקדשות.
<שלומית גלר: לעניין מהות ההשקעה וסוג ההשקעה – מכיוון שהקן הזאת היא חברתית, אני חושבת אחד הדברים שאנחנו צריכים להכניס פה בתפיסה החקיקתית זה שגם ההשקעות וגם הערך המוסף לחברה הם בתחום החברתי ובטח שלא יכול להיות מצב שתהיינה השקעות בתאגידים שיש חשש לניגוד עניינים מהמהות ומהליבה של הפעילות של הקרן הזו.
<תמי סלע: יש ועדת השקעות שהדירקטוריון ממנה אותה.
<גלי גרוס: אנחנו מוכנית להצעת אדוני.
<גלי גרוס: כמובן שנרצה להעביר, והיה צריך להיות בכל מקרה, שבקשה כזאת צריכה להיות מוגשת מנימוקים חריגים ונתמכת גם בנימוקים טובים למה רוצים להרחיב את דרכי ההשקעה, כדי שזה גם יוכל לסייע אחר כך לרשם ההקדשות שיבוא לבחון את הבקשה לגופה.
<גלי גרוס: לגבי ההשקעות עצמן – כאן המטרה היא שימור הכספים ולכן ברור שבעיני ברור שהם יכולים להשקיע באותן סוגי השקעות שפורטו לכל אורך הדרך גם בגופים שהם לא חברתיים כי המטרה היא לשמר את הכסף.
<גלי גרוס: למה שאמרת לגבי העדר ניגוד עניינים יש חשיבות מאוד גדולה וגם חודדו כאן הוראות, לעומת הצעת החוק, ההרכב של ועדת ההשקעות והגורמים שבהם הם יכולים להשקיע באופן שמנטרל את אותו ניגוד עניינים שדיברנו עליו.
<גלי גרוס: המטרה היא לשמר את הכספים ולכן הם צריכים להשקיע בגופים מסחריים.
<גלי גרוס: גופים חברתיים לא יתנו להם את התשואה ואת שימור הערך.
<שלומית גלר: עדיין אני מציעה לסייג את ההערה הזו כדי למנוע חשש לכאורה להשקעה בגופים שהם כנגד המטרות האינהרנטיות של הקרן.
<אורני פטרושקה: אני חושב שכל הדיון כאן הוא הרבה יותר עמוק.
<אורני פטרושקה: זה לא עניין של איפה משקיעים את הכסף – זה עניין של האם אנחנו מכירים בקרנות להשקיע בעסקים חברתיים או לא.
<אורני פטרושקה: אז השאלה מאיזה כיס זה בכלל צריך לבוא: האם זה צריך לבוא מהכיס של השמירה על הנכסים או מהכיס של ההשקעות החברתיות מצד שני?
<אורני פטרושקה: אלו שני כיוונים שונים לחלוטין.
דוד רותם: דברנו על זה כבר בפעם הקודמת או לפני פעמיים והבטחת לנסח לי - - -
<תמי סלע: בצד של חלוקת הכספים ולא של - - -
<אורני פטרושקה: בדיוק.
<אורני פטרושקה: אם לא רוצה להשקיע השקעות חברתיות – זה צריך לבוא מתוך הכיס של חלוקת הכספים כיוון שזאת פעילות חברתית ואם רוצים לשמר את הכסף, לדעתי צריך לשמר אותו במסגרת מאוד שמרנית.
<תמי סלע: הקרן יכולה גם להחליט לחלק יותר כספים מהמינימום ואז היא יכולה להשאיר פחות מהכספים.
<אורני פטרושקה: אם היא תקבל בחזרה את הכסף כי זאת הייתה השקעה טובה – מה טוב, אפשר לחלק אותו שוב.
<אורני פטרושקה: בכוונה זה בא מהכיס של ההשקעות.
<אורני פטרושקה: אולי זה משחק לטובת הקרן כי זה מאפשר לה להוציא יותר כספים ולעמוד ברף של מינימום הוצאה שנדרשת לה.
<אורני פטרושקה: לכן הייתי מעדיף שזה ייצא מהצד של ההשקעות ולאו דווקא מהצד של שמירת הנכסים.
דוד רותם: הבטחת לנסח לנו את זה.
<תמי סלע: זה לא הוא.
דוד רותם: זה הוא.
<איתן צחור: אנחנו מערבבים את זה עם עסקים חברתיים שאמרנו - - -
<אורני פטרושקה: יש עוד נקודה חדשה בהקשר של הסעיף הזה: יש כאן נושא של ניגוד עניינים של ועדת ההשקעות ויש כאן את הנושא של תורם מרכזי.
<אורני פטרושקה: אני לא בטוח שבקרן משפחתית אנחנו רוצים להגביל - - -
<תמי סלע: זה לא חל על קרן משפחתית.
<גלי גרוס: הם יכולים לסטות מהכללים האלה, הם יכולים גם להשקיע לפי זה.
<אורני פטרושקה: סליחה – לא אמרתי כלום.
<ג'קי רוזנבלום גורן: אני מרגישה שכאילו העניין נפתר אבל בכל אופן אני רוצה להזכיר שעסק חברתי לא הוזכר בהגדרות של מה שניתן להשקיע, זאת אומרת מלכתחילה אם רוצים לתרום את הכסף לעסק חברתי צריך לקבל אישור לפי החוק, כפי שהוא מנוסח עכשיו.
<ג'קי רוזנבלום גורן: שנית, בעולם הרבה פעמים בקרנות האלה דווקא כמות הכסף שמושקעת גדולה מכמות הכסף שמחולקת מכיוון שהכסף שמחולק, מחולק מהתשואות והקרן עצמה היא גדולה.
<ג'קי רוזנבלום גורן: לכן אני חושבת שיש פה פספוס גדול של הזדמנות של מדינת ישראל לייצר מקור של מימון שנקרא Patient capital, זאת אומרת הון שרוצה תשואה, אבל לא חייב את התשואה המקסימלית, לדברים כמו דיור בר השגה, כמו תעסוקה של אנשים עם צרכים מיוחדים וכמו כל מיני דברים שהיום אין להם מקורות תקציב כי הם לא מספיק אטרקטיביים למשקיעים רגילים והגופים הפילנטרופיים לא נוטים לשים שם כסף כי הם לא יודעים לשים כסף בעסקים.
<ג'קי רוזנבלום גורן: אני חושבת שאנחנו מפספסים הזדמנות – אם הקרנות האלה יצליחו ויהפכו למקום שדרכו כל התורמים הגדולים האלה מהעולם תורמים, אז כל הגופים שלא יפלו לתוך הגדרת הקרן הזאת או שלא יוכלו ליהנות ממנה, למעשה ילכו ויצטמקו.
<ג'קי רוזנבלום גורן: גם לזה צריך לתת את הדעת.
<תמי סלע: ראשית, מבחינת הגורמים שאפשר לחלק להם כספים זה יבוא לביטוי.
<תמי סלע: זה יבוא לביטוי בתקנות – יש שם הוראה קצת עמומה אבל בפירוש נאמר שזאת הכוונה - -
<לימור תוסיה-כהן: הצהרנו את זה לפרוטוקול.
<תמי סלע: - - ושיהיו תקנות בעניין הזה שיאפשרו זאת בלי אישור מחדש כלפעם לכל גוף וגוף.
<תמי סלע: דווקא בגלל שזה יעבור לרשם ולא לבית משפט – גם התוספת היא דבר דינמי שאפשר יהיה בצו של שר המשפטים לתקן אותה.
<תמי סלע: אם יחזרו פניות לרשם ההקדשות כדי לאשר מנימוקים טובים דרכי השקעה אחרות והרשם יראה שיש פה דרכים נוספות שכדאי להכניס אותן בגוף התוספת בדרך רגילה ושגרתית ולא מחייבת אישור מיוחד – זה די דינמי, אפשר יהיה לעשות את זה בלי הליך חקיקה ראשי.
<גלי גרוס: אני מסכימה לחלוטין עם הדברים שנאמרו כאן על ידי אורני פטרושקה.
<גלי גרוס: אם אנחנו רוצים שהקרן הזאת תפעל ותשקיע בעסקים חברתיים, דרך המלך לעשות את זה היא במסגרת הסעיפים שמגדירים מה מותר לה ומה אסור לה לעשות לקידום המטרות שלה.
<גלי גרוס: אם אנחנו רוצים – וזאת המטרה של התוספת – לשמר את הכספים האלה בהשקעות סולידיות, ההשקעה בעסקים חברתיים לא תשיג את המטרה הזאת ולכן אני גם לא חושבת שזה נכון שהרשם יוסף את ערכי ההשקעה האלה כי זאת בכלל לא התכלית של התוספת.
<גלי גרוס: הקרן הזאת יכולה, ואנחנו אמרנו והצהרנו וחזרנו והצהרנו שאותו סעיף ששמר את הפתח – הוא פתח להשקעות בעסקים חברתיים, שהוא גם כסף לחזור בחזרה לקרן, ושם צריך לבוא לידי ביטוי האלמנט הזה של עסקים חברתיים.
<גלי גרוס: גם בכללים שאנחנו קבענו על פעילות עסקית בעמותות, עשינו את האבחנה.
<גלי גרוס: מותר לעמותה, כחלק מהמטרות שלה, להשקיע בעסק חברתי ויש על זה הקלות.
<גלי גרוס: אבל מצד שני אי אפשר לראות את ההשקעה בעסק חברתי כהשקעה שמייצרת תשואה בלבד כי זו לא התשואה המקסימלית כי זאת ההגדרה של עסק חברתי.
<גלי גרוס: לכן צריך להפריד בין התכליות.
<גלי גרוס: בחלק מהמטרות השוטפות אני מסכימה שזה צריך והשרנו לזה פתח וזה יבוא ויחזור ויקבל תוכן.
<גלי גרוס: כחלק מדיון בתוספת – זה נראה לי לא קשור לעניין כי כל מטרתו של הדיון בתוספת היא לראות אילו אפיקי תשואה סולידיים, אבל מצד שני שיבטיחו את מקסימום התשואה באותם אפיקים סולידיים, הם רלוונטיים להשקעת הכספים העודפים.
<גלי גרוס: ההערה שלך נוגעת לכספים העיקריים, לא לכספים העודפים.
<ג'קי רוזנבלום גורן: יש לנו אי הסכמה.
שולי מועלם-רפאלי: אני בעיקר שומעת מתמי שהדבר הזה הוא דינמי.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת שאם המציאות, כמו שאת מכירה אותה ומי שעוסק בזה ביום-יום יובילו למקום שבו השקעה בעסקים חברתיים תהיה יותר ויותר זמינה, ברורה, אז אני מניחה שאפשר יהיה, כמו היום, להרחיב את זה.
שולי מועלם-רפאלי: אם יהיה איזשהו חסם – אפשר יהיה לחזור הנה ולפתוח את זה מחדש.
<תמי סלע: - - - דרכי השקעה, ואני לא יודעת אם דווקא בדרך הזו, אבל הדרך שתתברר - - -
דוד רותם: שולי, לחזור הנה, את יודעת, זה קודם כל לפרסם תזכיר ואחר כך - - -
<תמי סלע: תיקון התוספת לא מחייב - - -
שולי מועלם-רפאלי: בדיוק, בדיוק.
<איריס שטרק: אני חושבת שמה שנאמר כאן הוא חשוב מאוד אבל לא בצד ההשקעות.
<איריס שטרק: הוא צריך לבוא בצד מימוש המטרות באופן חד-משמעי.
<תמי סלע: כן, זה שם.
<איריס שטרק: לאפשר את זה בצורה מפורשת בגלל שמימוש מטרות שמניב תשואה מסוימת שאפשר למחזר אותה אחר כך – צריך להיות לגיטימי לחלוטין ושם הוא צריך להופיע ולא בצד שמירה על הכסף.
<איריס שטרק: מה שמטריד אותי כן זה שאין אפשרות להשקיע בנכסים, בנכסי נדל"ן.
<איריס שטרק: אני חושבת שחלק ממה שהציל היום והציב תשואות – גם קרנות פנסיה אפשרו זאת – היה השקעה בנכסי נדל"ן.
<איריס שטרק: בתוך הצעת החוק יש גם התייחסות לזה שקבלו בירושה נדל"ן שצריך לממש אותו מאוד מהר, אני חושבת שזה גם לא נכון ופוגע בשיקול הדעת, גם פה לא מאפשר באופן עצמאי לקחת ולחלק – אנחנו מדברים על תיק גדול של השקעות – גם חלק מהדברים בנדל"ן.
<איריס שטרק: אני חושבת שצריך לאפשר את זה.
<איריס שטרק: זאת גישה שמרנית מאוד.
<איריס שטרק: בתקופות אחרונות, כמו שאנחנו רואים, אתה כמעט לא יכול להניב שום ריבית ושום תשואה ואתה בקושי יכול לשמור על ערך הכסף.
<איריס שטרק: לעומת זה, השקעה בנכסי נדל"ן הייתה מניבה תשואה שהייתה יכולה לאזן את התיק.
<איריס שטרק: האפשרות הזאת לא קיימת כאן והוא מאוד מוגבלת בעניין הזה של הזמן.
<איריס שטרק: אני חושבת שזאת טעות כלכלית.
<איריס שטרק: אנחנו רוצים לשמר את ערך הכסף.
<איריס שטרק: בדרך כלל, בקרנות כאלה אנחנו מדברים על כספים שנשמרים לאורך שנים ולכן התכנון הזה שבתוך הסל יהיה גם סל נדל"ני חייב לבוא לידי מימוש.
<איריס שטרק: אני לא רואה בזה השקעה מסוכנת, אני חושבת שאם זה בשיקול דעת זה בהחלט יכול לבוא בחשבון וזה נשמט מהצעת החוק.
<לימור תוסיה-כהן: כשגיבשנו את הצעת החוק הדברים האלו היו מול עינינו.
<לימור תוסיה-כהן: אנחנו בפירוש, כמו שנאמר כאן קודם, בכוונת מכוון מנענו מקרן לעסוק בדברים שלא קשורים למימון מתוך הבנה שהקרן הזו צריכה לייעד את כל משאביה לממן גופים מהמגזר השלישי.
<לימור תוסיה-כהן: ההבנה שלנו הייתה שברגע שמתחילים להשקיע בנכסי נדל"ן – יש לזה גם הוצאות תקורה שנלוות לכך, ניהול אותם הנכסים.
<לימור תוסיה-כהן: מזה רצינו להימנע.
<ניסן לימור: אני סבור שכל התוספת השלישית הייתה צריכה להיות בתקנות.
<ניסן לימור: נניח שישנם כמה דברים עקרוניים, אבל עדיין צריך להשאיר מרווח רב יותר כדי שלא נעמוד עם מיליון שקל ו-20%.
<ניסן לימור: אנחנו בעולם דינמי ומשתנה – אנחנו רוצים בעוד 5-3 שנים לחזור לתהליך חקיקה ראשית לשנות את זה?
<תמי סלע: התיקון זה כמו תקנות, זה כמו חקיקת משנה.
<ניסן לימור: אבל בואו נגדיר סמכויות של השר בתקנות, מיליון שקל – אני לא יודע - - -
<לימור תוסיה-כהן: זה אותו דבר.
<לימור תוסיה-כהן: הגמישות של האכסניה הנורמטיבית היא אותה גמישות: השר, באישור ועדת חוקה – זה המנגנון לשינוי התקנות וזה המנגנון לשינוי - - -
<ניסן לימור: אבל זה לא תקנות – אנחנו מדברים על תוספת לחוק.
<ניסן לימור: זה בדיוק מה שהיה לנו עם הדוח המילולי.
<תמי סלע: שם אי אפשר היה לשנות ועכשיו אפשר.
<ניסן לימור: בסדר, אז בואו לא נחזור - - -
<שלומית גלר: אפשר להכניס שם השקעה סולידית, ולכתוב: "כגון" או "בין היתר".
<גלי גרוס: השארנו פתח להרחבה.
<תמי סלע: דרך הפניה לרשם.
<איריס שטרק: אני חושבת עדיין שאפשר עד 20%-10% מהתיק להשקיע בנדל"ן.
<איריס שטרק: ברוב התיקים זה שמר על ערך.
<איריס שטרק: אני חושבת שזו טעות להגביל בצורה זו להשקעות כל כך שמרניות שמניבות לרוב תשואה מאוד נמוכה.
<שלומית גלר: זה לא הייעוד של הכסף – בסוף היום הייעוד של הכסף הוא לחלק אותו - - -
<איריס שטרק: אנחנו מדברים על אופי השמירה של הכסף - - -
<שלומית גלר: אבל זה מסיט, זה מסיט בסוף היום.
<תמי סלע: זאת הגישה שלהם.
דוד רותם: תמשיכי לקרוא.
<תמי סלע: "(ד) דרך ההשקעה של הכספים העודפים של קרן לתועלת הציבור תיבחר בין היתר, בשים לב למטרות הקרן, למדיניות חלוקת הכספים שנקבעה על ידה ובהתאם להוראות החוק, בהתחשב בשינויים שיחולו מזמן לזמן, ובכפוף לתקנון החברה.
<ירון הרמן: בעניין הזה יש לי הערה טכנית: המילים "בהתאם להוראות החוק" שמופיעים כשיקול הרביעי ולפני שיקולים אחרים, נראות לי מיותרות – תמיד צריך להתחשב בהתאם להוראות החוק, בטח לא בעדיפות שיקול שלישי ובטח לא שיש שיקולים נוספים שיכולים להתגבר על הוראות החוק.
<גלי גרוס: הפסיק מיותר.
<גלי גרוס: חלוקת הכספים בהתאם להוראות החוק ולא הוראות החוק כשיקול במסגרת השיקולים.
<ירון הרמן: ברור שצריך לפעול בהתאם לחוק.
<תמי סלע: "חובת מינוי ועדת השקעות 2.
<תמי סלע: דירקטוריון של קרן לתועלת הציבור שיש לה כספים עודפים בסכום העולה על 30 מיליון שקלים חדשים או של קרן לתועלת הציבור שהדבר נקבע בתקנונה, ימנה ועדת השקעות (להלן – ועדת ההשקעות).
<תמי סלע: הרכב ועדת ההשקעות וכשירות חבריה 3.
<תמי סלע: הרכב ועדת ההשקעות וכשירות חבריה יהיו בהתאם להוראות שנקבעו לעניין זה לפי סעיף 27 לחוק הנאמנות, בשינויים המחויבים ובשינויים אלה".
<תמי סלע: אני מפנה לסעיף 4 לתקנות הנאמנות (דרכי השקעה) שמדבר על הכשירות של חברי ועדת ההשקעות.
<תמי סלע: פה יש שינויים לעניין ניגוד העניינים: <"(1) לא יכהן כחבר ועדת ההשקעות מי שיש לו, לקרובו, לשותפו, למעבידו או לתאגיד שהוא בעל שליטה בו, זיקה לבעל מניות או לדירקטור בקרן, למעט זיקה לדירקטור בלתי תלוי בקרן, והכל במועד המינוי, במהלך הכהונה או בשנתיים שקדמו למועד המינוי; לעניין זה, "זיקה" – שליטה, הפקת הנאה, יחסי עבודה, קשרי משפחה, קשרים עסקיים או מקצועיים דרך כלל;".
<תמי סלע: > זה מבוסס על מה שיש בתקנות הנאמנות.
<תמי סלע: "(2) על אף האמור בפרט זה, דירקטור בלתי תלוי יכול שיהיה חבר ועדת ההשקעות ובלבד שברוב חברי ועדת ההשקעות מתקיימות הוראות פרט זה (ב) חברי ועדת ההשקעות חבים כלפי הקרן חובת זהירות וחובת אמונים כאמור בסעיפים 252 ו-254 לחוק, כאילו היו נושאי משרה בחברה, בשינויים המחויבים.
<איריס שטרק: מאוד מפריע שחקיקה שלא מיועדת בעיני לעורכי דין – יש לי הרבה כבוד לעורכי דין – אלא מיועדת לציבור שהולך לעסוק בזה, מפנה בסעיפים לחוק אחר.
<איריס שטרק: כדי לקרוא את החוק ולדעת מה לעשות אתה צריך לרוץ לחוק הנאמנות.
<איריס שטרק: אני חושבת שהחקיקה הזאת צריכה להיות כמו חקיקה חברתית שבה האדם שקורא אותה – קורא ומבין מה לעשות ולא שולחים אותו כל פעם לחוק אחר.
<איריס שטרק: אתם לוקחים את חוק הנאמנות ועושים עליו שינויים – שבצו פה את הכול בצורה ברורה כדי שהקורא הסיבר יוכל לקרוא את זה ולדעת מה יש ולא להתחיל לרוץ בין חוק לחוק.
<איריס שטרק: זה קורה היום גם בחוק העמותות, זה קורה בחוק שמפנה לחוק העמותות – אתה כל הזמן צריך להחזיק שלושה חוקים כדי לקרוא ואני חושבת שזה לא בסדר.
דוד רותם: אנחנו מאמינים שגם לחוק אחד, רק לחוק הזה, צריך ייעוץ.
שולי מועלם-רפאלי: אפשר וצריך לעשות את זה.
<לימור תוסיה-כהן: אנחנו מקבלים את התיקון.
<תמי סלע: הרבה מהתיקונים היו כדי להכניס הוראות לתוספת ולא להשאיר, אבל לא את כולם.
<תמי סלע: אפשר את העניין של הרכב חברי הוועדה להכניס במלואו.
<תמי סלע: נכניס את הנוסח לעניין הרכב חברי ועדת השקעות, פה ושם יש דברים שמפנים אליהם כדי שזה לא יהיה ארוך מדי.
<תמי סלע: "נהלים לעבודתה של ועדת ההשקעות 4.