GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
באסל גטאס: אם אתה, בתור זה ששולט, לא מצליח בדבר הבסיסי של אישור התקציב שלך, זה אומר שאתה צריך ללכת הביתה.
באסל גטאס: איך אתה יכול להמשיך לשלוט ולהוציא תקציבים 1 חלקי 12?
באסל גטאס: איפה נשמע דבר כזה?
דוד רותם: בכל מקום בשלטון המקומי.
באסל גטאס: אתה רוצה ככה, להפוך את הממשלה לשלטון מקומי.
מיכל רוזין: תשאל את משרדי הממשלה מה קורה כשהם עובדים 1 חלקי 12, האם הם יכולים לתפקד ואיך הם מתפקדים.
דוד רותם: כן, הם יכולים.
מיכל רוזין: מאוד קשה.
מיכל רוזין: אתה רואה, זה ההבדל בינינו – אני הייתי במשרד ממשלתי ואתה לא.
דוד רותם: אני הייתי בשלטון מקומי.
<סיגל קוגוט: אבל הוא מציע לא לעשות את זה הרי.
ג'מאל זחאלקה: כבוד היושב-ראש, אני וחברי באסל גטאס רוצים לדון לעומק בנקודה הזאת.
ג'מאל זחאלקה: אני מבקש התייעצות סיעתית.
דוד רותם: דקה וחצי התייעצות סיעתית.
מיקי רוזנטל: לפי התקנון, חמש דקות.
ג'מאל זחאלקה: חמש דקות.
מיקי רוזנטל: התקנון מחייב חמש דקות.
דוד רותם: רבותי, אחרי שאגמור להקריא תקבלו חמש דקות להתייעצות סיעתית.
דוד רותם: אתה אומר לי לא לא לא, אתה יכול ללכת.
ג'מאל זחאלקה: כי אנחנו רוצים לדעת מה תהיה עמדתנו.
דוד רותם: אגמור לקרוא ואז תקבלו חמש דקות.
ג'מאל זחאלקה: לאחר ההקראה יש דיון, נכון?
ג'מאל זחאלקה: יהיה דיון על כל סעיף.
ג'מאל זחאלקה: אני לא רוצה שתהיה לו עמדה ותהיה לי עמדה אחרת.
דוד רותם: אגמור לקרוא ואז תקבלו את החמש דקות שלכם.
באסל גטאס: תגמור לקרוא מה?
דוד רותם: את החוק.
<סיגל קוגוט: עוד שני סעיפים בחוק יסוד: משק המדינה.
<סיגל קוגוט: אחד מהם זה סעיף שהציע בשעתו חבר הכנסת רביץ, זכרונו לברכה.
מיכל רוזין: אי אפשר לשמוע ככה, זה לא רציני.
מיקי רוזנטל: רגע, גברתי.
מיקי רוזנטל: היושב-ראש, לא שומעים.
מיקי רוזנטל: שלא נעשה טעות, חלילה.
<סיגל קוגוט: סעיף שיש בו טעם רב, זה סעיף שאומר שאם ממשלה מתפקדת לפי 1 חלקי 12, חלקי 12 לא ייחשב לפי בסיס התקציב הקודם אלא לפי התקציב על כל שינוייו במשך השנה שחלפה.
<סיגל קוגוט: ההעברות התקציביות הן אלה - - -
מיכל רוזין: איפה את קוראת?
<סיגל קוגוט: סעיף 3 בחוק יסוד: משק המדינה, סעיף קטן (2).
<סיגל קוגוט: החישוב של ה-1 חלקי 12 ייעשה, לפי ההצעה הזאת, לפי התקציב על כל שינוייו.
מיכל בירן: זה משהו עם קצת היגיון.
<סיגל קוגוט: זה משהו עם היגיון רב.
<סיגל קוגוט: ההצעה השניה שיש כאן - - -
<קריאה: צריך להסביר מה המשמעות.
דוד רותם: הם מבינים את המשמעות, תאמיני לי.
מיקי רוזנטל: לא לא, לא מבינים.
דוד רותם: מי שלא מבין יש לו בעיה.
מיכל רוזין: ח"כים חדשים לא מבינים שאם שמרו תקציב לשנה אחרי זה ולא נוצל התקציב אז בשנה אחרי זה, אם זה 1 חלקי 12, אי אפשר לנצל את התקציב כי רק מה שנוצל אפשר לממש.
מיכל רוזין: נכון?
דב חנין: יש על זה כמה פרשנויות.
דב חנין: אפשר לקרוא את כולן.
<סיגל קוגוט: רגע, עוד לא גמרתי את הסעיף.
<סיגל קוגוט: הסעיף הבא שמוצע לתקן בחוק יסוד: משק המדינה הוא - - -
מיכל רוזין: זה יפגע בממשלה, לא בכנסת.
<סיגל קוגוט: זה לא יפגע בממשלה דווקא.
מיכל רוזין: לא יוכלו לממש רפורמות תקציביות.
<סיגל קוגוט: מה שקורה היום הוא שכל ההעברות התקציביות במשך השנה לא נספרות.
<סיגל קוגוט: הצורך האמיתי שבא לידי ביטוי בהוצאה התקציבית, לא לפיו מחשבים את ה-1 חלקי 12 אלא לפי התקציב שאושר, כשהוא מאושר מלכתחילה עם יצירת בנקים קטנים בשביל העברות תקציביות.
<סיגל קוגוט: לפי התיקון הזה, לפחות ה-1 חלקי 12 יהיה לפי הצרכים האמיתיים של המשרד, על כל ההוצאות - - -
מיכל רוזין: לפי מה שכבר - - -
דב חנין: יש פה כמה אפשרויות.
<סיגל קוגוט: בסדר, אפשר עוד לשפר את הסעיף, אבל המצב היום יותר גרוע מהמצב שמוצע פה.
דב חנין: אני חושב שבדיוק בסוגיה הזו היה כדאי לשמוע את נציג משרד האוצר.
<סיגל קוגוט: בוודאי.
<סיגל קוגוט: הוא מתנגד לסעיף הזה כי הוא אומר שהכוח לא יהיה - - -
מיקי רוזנטל: יש לזה היבט תקציבי.
מיקי רוזנטל: אני דורש לשמוע את נציג האוצר.
דב חנין: - - - לפחות פורמלית.
דב חנין: לא, לא, לא.
דב חנין: אדוני, אני רוצה להעיר בהקשר הזה.
דב חנין: אדוני לא מאפשר להתייחס לסעיף הזה.
<סיגל קוגוט: עוד לא גמרנו להקריא אותו.
דב חנין: יש עתיד, אתם יודעים שרומסים את האוצר, או שזה גם לא אכפת לכם?
<סיגל קוגוט: לך אכפת שרומסים את האוצר?
דב חנין: לא, אני שואל את יש עתיד.
<סיגל קוגוט: זה לא רומסים את האוצר, זה מאפשרים - - -
דב חנין: רומסים את האוצר, בטח.
<סיגל קוגוט: יש עוד סעיף.
דב חנין: עוד לא התקיים דיון על הנושא הזה.
דוד רותם: התקיים - - -
דב חנין: לא התקיים דיון על הנושא הזה.
דב חנין: אני רוצה להביע את דעתי על הנושא הזה.
דב חנין: זה שליש עתיד לא אכפת מאוצר המדינה זו לא הבעיה שלי.
מיקי רוזנטל: יותר מזה, לא יכול להיות שיש חוק עם היבטים תקציביים ולא נשמע את נציג האוצר.
מיקי רוזנטל: אתה מדרדר אותי שאגן על האוצר.
דב חנין: אני רוצה לדבר על זה ברמה המהותית העקרונית.
דב חנין: המטרה שלי, אדוני היושב-ראש, היא לא להגן על האוצר.
דב חנין: המטרה שלי היא לייצר חוק ראוי ונכון.
דב חנין: חוק ראוי ונכון מחייב דיון.
דב חנין: אני לא התייחסתי לסעיף הזה, אני מבקש שאדוני ייתן לי את מסגרת הזמן כדי להתייחס לסעיף הזה וכשאני אתייחס אומר את הדברים לגופם, באופן אמיתי לחלוטין.
דוד רותם: תסיימי לקרוא.
<סיגל קוגוט: הסעיף האחרון בחוק יסוד: משק המדינה - - -
דב חנין: - - - לפי התקנון צריך לאפשר לנו להתייחס לסעיף הזה.
דב חנין: יש עליו ויכוח לגופו של עניין.
דב חנין: יש ביקורת לגופו של עניין ואי אפשר לוותר על הדיון.
מיקי רוזנטל: גם אני מבקש
מיקי רוזנטל: אתה לא יכול להצביע.
מיקי רוזנטל: אתה לא יכול מה שאתה רוצה.
דוד רותם: אתה תתפלא.
מיקי רוזנטל: זו לא הכנסת שלך.
מיקי רוזנטל: אתה יושב-ראש, יש לך פררוגטיבות מסוימות.
מיקי רוזנטל: אתה לא יכול לעבור על החוק.
מיקי רוזנטל: אתה לא יכול לעבור להצבעה.
דב חנין: האם יש אישור מיושב-ראש הכנסת לקיים דיון?
דוד רותם: אתם תלכו לבג"ץ - - -
דב חנין: אנחנו לא נלך.
דב חנין: אני שואל האם יש לאדוני אישור מיושב-ראש הכנסת לקיים הצבעה - - -
דב חנין: אתה יכול להוציא את כולם.
מיקי רוזנטל: אנחנו עומדים על זה שיהיה דיון בנושא הזה.
מיקי רוזנטל: זה נושא חשוב, זה נושא מהותי.
דוד רותם: אני מבקש להוציא אותם.
ג'מאל זחאלקה: ביקשתי התייעצות סיעתית.
דב חנין: אדוני היושב-ראש, התבקשה התייעצות סיעתית ואישרת התייעצות סיעתית.
דוד רותם: אני מזהיר אתכם פעם שניה, אני מזהיר אתכם פעם שלישית.
מיקי רוזנטל: מותר לך להוציא אותנו, אבל אסור לך לקיים הצבעה.
מיקי רוזנטל: אין לך אישור מיושב-ראש הכנסת.
מיקי רוזנטל: שאלנו אותו.
מיקי רוזנטל: אסור לך לקיים הצבעה אחרי השעה 16:00.
מיקי רוזנטל: (חברי הכנסת מיקי רוזנטל ודב חנין יוצאים מחדר הוועדה.
מיקי רוזנטל: )
מיכל בירן: המליאה התחילה.
יעקב אשר: אישרת התייעצות סיעתית.
דוד רותם: אני עכשיו עובר להצבעה.
ג'מאל זחאלקה: אמרת לי כן.
ג'מאל זחאלקה: אמרת לפני ההצבעה.
ג'מאל זחאלקה: לא נגמרה אפילו ההקראה של החוק.
<סיגל קוגוט: רק של חוקי היסוד.
ג'מאל זחאלקה: לא, ביקשתי התייעצות סיעתית, אדוני.
מיכל רוזין: אישרת לו התייעצות סיעתית.
ג'מאל זחאלקה: מה זה, פעם כן פעם לא?
מרב מיכאלי: הבטחת בסוף ההקראה התייעצות סיעתית.
ג'מאל זחאלקה: אבל אמרת לפני ההצבעה.
מרב מיכאלי: אדוני יעמוד במילתו.
דוד רותם: ג'מאל זחאלקה - - -
מרב מיכאלי: אדוני יעמוד בסיעתו.
דוד רותם: יריב לוין –
<דורית ואג: מי במקום יריב לוין?
יעקב אשר: אדוני, זו ועדת החוקה, חוק ומשפט.
יעקב אשר: , זו לא ועדת - - -
דוד רותם: מזרחי משה - - -
יעקב אשר: אדוני, ביקשתי רשות דיבור.
דוד רותם: אוציא אותך בעוד שניה.
יעקב אשר: אתה יכול להוציא אותי.
יעקב אשר: זו תהיה פעם ראשונה שלי.
דוד רותם: מזרחי משה –
<דורית ואג: הוא לא עונה.
מיכל רוזין: הוא עונה, הוא פה.
דוד רותם: מיכאלי אברהם – נגד.
מרב מיכאלי: אנחנו לא מצביעים.
מרב מיכאלי: אין הצבעה.
מרב מיכאלי: לא יכולה להתקיים הצבעה, סליחה.
מרב מיכאלי: זו הצבעה בניגוד לחוק, אי אפשר - - - איך אפשר להצביע על משהו - - - ?
מיכל רוזין: האם יש אישור מיושב-ראש הכנסת לעשות הצבעה כעת?
דוד רותם: מרב מיכאלי –
מרב מיכאלי: אני לא מצביעה בהצבעה לא חוקית, אני מצטערת.
משה מזרחי: אין לך אישור מיושב-ראש הכנסת.
דוד רותם: אני לא יודע מה אמר היושב-ראש.
יצחק הרצוג: היושב-ראש הודיע לי שאחרי 16:00 לא תתקיים הצבעה.
מרב מיכאלי: אדוני, אין הצבעה כי זו הצבעה לא חוקית.
ג'מאל זחאלקה: ההצבעה לא חוקית.
ג'מאל זחאלקה: זה מחטף.
יצחק הרצוג: אחרי 16:00 אין הצבעה.
דוד רותם: אורית סטרוק -
<סיגל קוגוט: רק על חוקי היסוד.
דוד רותם: עדי קול –
יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, היושב-ראש הודיע לי שאחרי 16:00 אין הצבעה.
מרב מיכאלי: גם עליהם לא גמרנו לדבר.
דוד רותם: מקלב ישנו?
יעקב אשר: אני מחליף אותו ואין הצבעה.
יעקב אשר: וגם ההקראה לא הסתיימה.
מיכל רוזין: אז איך זה יעלה במליאה אם זה רק הצבעה על חוקי היסוד?
מוחמד ברכה: המליאה נפתחה.
דוד רותם: ברכה, האם אתה מצביע במקום אברהים צרצור?
מוחמד ברכה: אין לך אישור להמשיך את הישיבה.
מוחמד ברכה: אין לך אישור לשניה אחת אחרי 16:00.
יצחק הרצוג: היושב-ראש הודיע לי שאחרי השעה 16:00 אין פה הצבעה.
מיכל רוזין: מה עם קצת שמירה על כללי המשחק?
אברהם מיכאלי: רביזיה.
מוחמד ברכה: אין לך אישור.
דוד רותם: אני סופר את הקולות - שבעה בעד, אחד נגד.
דוד רותם: תודה רבה, שמעתי.
דוד רותם: יש בג"ץ.
מרב מיכאלי: אנחנו מבקשות רביזיה.
מרב מיכאלי: למרות שההצבעה לא חוקית, למרות שזו הצבעה שלא באמת יכלה להתקיים, למען הסר ספק, אם במקרה תהיה החלטה שההצבעה הזאת נחשבת, אנחנו מבקשות רביזיה בשם כל סיעות האופוזיציה.
מרב מיכאלי: כולן מבקשות, כל אחת מהסיעות: ש"ס, העבודה - - -
דוד רותם: הרביזיה תהיה בדיוק בעוד 30 דקות.
מרב מיכאלי: לא בטוח שתהיה, לא בטוח שצריך.
מוחמד ברכה: אל תשחקו לידיים שלו.
מוחמד ברכה: אין לו אישור לישיבה עכשיו.
דוד רותם: ניפגש בשעה 17:00.
<סיגל קוגוט: יש לו אישור לדון ב-17:00.
מוחמד ברכה: לא על המשילות.
דוד רותם: חברים יקרים, אני פותח את הישיבה.
דוד רותם: הנושא הראשון על סדר היום הוא רוויזיה שביקש חבר הכנסת אורי מקלב.
<דורית ואג: אבל תגיד על איזה חוק.
<אלעזר שטרן – הלשכה המשפטית: - - -
דוד רותם: הוא נימק כבר בפעם הקודמת.
<<אלעזר שטרן – הלשכה המשפטית: > אם הוא רוצה.
דוד רותם: הרוויזיה היא על חוק - - -
אורי מקלב: אבל מילה אחת.
אורי מקלב: אתה לא נותן לי לנמק, אבל - - -
דוד רותם: אני אתן לך לנמק אם אתה רוצה.
אורי מקלב: לא, לא, לא, בסדר.
אורי מקלב: אפילו אני לא אטריח אתכם, לא אטריד אתכם בעניין.
אורי מקלב: אבל היה לנו איזה סיכום קטן בעניין, שההצבעה היום תלויה בתוצאות הבחירות לרבנות הראשית.
אורי מקלב: כמה שזכור לי, שסיכמנו שאם הרב דוד סתיו נבחר – אני מוריד את הרוויזיה שלי; ואם נבחר הרב דוד לאו – אתה לא מבקש - - -
אורי מקלב: - - - סיכמנו אחרת.
דוד רותם: לא, לא סיכמנו אחרת.
אורי מקלב: ככה היה.
אורי מקלב: דיברנו שאם הרב דוד סתיו, אז באמת החוק הזה מיותר.
דוד רותם: אדוני, יכול להיות שהחוק הזה מיותר.
דוד רותם: אתם רציתם לדבר עם חבר הכנסת איתן כבל.
דוד רותם: לא דיברתם איתו, לא שכנעתם אותו, לא הצלחתם, אז עכשיו אנחנו מצביעים.
דוד רותם: רבותיי, הצעת חוק לתיקון פקודת הנישואין והגירושין (רישום) (מס' 3) (אזורי רישום לנישואין של בני זוג יהודים), התשע"ב-2012, של חבר הכנסת איתן כבל.
<דורית ואג: אחד.
<דורית ואג: אתה מצביע או לא?
<קריאה: אנחנו הצבענו נגד.
דוד רותם: כן, גם הוא מצביע.
אורי מקלב: אתה - - -
ג'מאל זחאלקה: אני אתך, מה - - -
אורי מקלב: הייתי בעד.
ג'מאל זחאלקה: היית בעד, בסדר.
ג'מאל זחאלקה: אני בעד חבר הכנסת אורי מקלב.
ג'מאל זחאלקה: הצבעה על הרוויזיה בעד הרוויזיה – 2 נגד – 6 נמנעים – אין הרוויזיה לא נתקבלה.
דוד רותם: בקיצור, הרוויזיה נפלה.
<דורית ואג: שניים בעד, שישה נגד.
דוד רותם: אנחנו נעסוק בתקנות ההוצאה לפועל (הוראת שעה) (תיקון), התשע"ג – 2013.
<ענת ליברמן: למעשה מדובר בתיקון טכני שנועד לבצע התאמות לתיקונים שנעשו במסגרת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 41) שבמסגרתו ביצענו שינויים בנוסח המקורי שטיפל במסלול המקוצר.
<ענת ליברמן: במקור מניין שמונת החודשים התחיל ממועד פתיחת התיק ולא ממועד המצאת האזהרה כפי שזה היום, ואז נוצר הצורך להגדיר במסגרת התקנות מהו מועד פתיחת התיק.
<ענת ליברמן: מרגע ששינינו את החוק וקבענו שמניין שמונת החודשים מתחיל מיום המצאת האזהרה לחייב מתייתרת למעשה תקנה 101ד ולכן אנחנו מבקשים את ביטולה.
<ענת ליברמן: כמו כן, בעבר כאשר הוגשה התנגדות על-ידי חייב אז התיק נשאר במסגרת המסלול המקוצר וכעת, כאשר מוגשת התנגדות במסגרת תיקון מס' 41, התיק הזה יוצא מהמסלול המקוצר.
<ענת ליברמן: במסגרת התקנות קבענו בעבר שכשהתיק בשלב ההתנגדות מועכבת ספירת הימים של שמונת החודשים, מאחר וזה יוצא מתייתרת התקנה ולכן אנחנו מבקשים את ביטולה.
דוד רותם: למה זה יוצא?
<ענת ליברמן: זה כבר הוסכם במסגרת החקיקה.
דוד רותם: מי עשה את החקיקה המטומטמת הזאת?
<ענת ליברמן: זה כבר נעשה.
<רות גודרין: מה שהוסבר לנו זה שהניסיון לימד שכשמתחילה בתיק התנגדות ומתחילה מסכת של שמיעת ההתנגדות הוא כבר לא מתאים למסלול המקוצר, הוא לוקח יותר זמן.
<ענת ליברמן: המדינה לא יכולה לייצג את הזוכה במסגרת ההתנגדות ובדרך כלל אלה הליכים שכבר מעורבים בהם עורכי דין, זה לוקח כבר את מסגרת הזמן שלו, הרבה פעמים זה לוקח מספר שנים עד שבית המשפט מסיים את כל ההליכים כי אם מתקבלת ההתנגדות זה הולך לשלב של הוכחות ולכן זה כבר תיק שבמהות שלו לא מתאים להישאר במסלול המקוצר.
<ענת ליברמן: הנוסח שמוצע אלה תקנות 101ד ו-101ה לתקנות ההוצאה לפועל (הוראת שעה), התש"ע-2009, בטלות.
דוד רותם: בקיצור, אתם רוצים לסבך את המסלול המקוצר, אתם נהנים מזה.
<ענת ליברמן: דווקא לא, אנחנו לא רוצים - - -
שולי מועלם-רפאלי: או לפשט.
דוד רותם: עורכי הדין יהיו שמחים מאוד.
<ענת ליברמן: אין פה שום שינוי חוקי, זה בסך הכול שינוי טכני לתקנות כדי שהתקנות תהלומנה את תיקון 41.
דוד רותם: בחקיקה עשיתם את השינוי המהותי.
<ענת ליברמן: כן.
דוד רותם: כן, ומי שחוקק את זה צריך לעמוד לדין.
שולי מועלם-רפאלי: מי זה היה?
דוד רותם: אני לא יודע, את בטח.
שולי מועלם-רפאלי: לא, אני לא הייתי פה בטח אז.
דוד רותם: לא, זה היה לאחרונה אני מבין, אבל גם אני אשם.
שולי מועלם-רפאלי: נראה לי שאתה האשם המרכזי, ברור.
שולי מועלם-רפאלי: קראתי בשקיקה את מכתב המכון הישראלי לדמוקרטיה עליך ובעיקר את תשובתך למכון.
דוד רותם: אפשר לאשר, גברתי?
דוד רותם: מי בעד לאשר?
דוד רותם: הצעת חוק חופש המידע (תיקון מס' 9) (התאחדויות ואיגודי ספורט), של חברי הכנסת יריב לוין, דב חנין, מוחמד ברכה, חנא סוייד ועפו אגבאריה.
יריב לוין: קודם כול תודה על קביעת הדיון ועל ההסכמה גם לאחר את פתיחתו בכמה דקות.
יריב לוין: הצעת החוק הזאת כבר הוכנה והייתה לנו כאן ישיבה קודמת שבה ליבנו חלק מהסוגיות.
יריב לוין: נשארו כמה סוגיות פתוחות שהשתדלנו במגעים שקיימנו בינינו בעזרתו של אלעזר לפני הישיבה הזאת לצמצם אותם ולהגיע פחות או יותר למתווה שהוא אולי טעון תיקונים, אבל הוא כבר קרוב מאוד לנוסח שאפשר לסיים אתו את החוק.
יריב לוין: השאלות והנושאים שהיינו צריכים להכריע בהם היו שלושה: האחד היה הסוגיה מה אנחנו עושים עם כל אותן מנהלות ליגה או גופים מן הסוג הזה שמואצלות אליהן סמכויות של התאחדויות הספורט, ואיך אנחנו מכניסים אותן בצורה נכונה לעניין הזה; הנושא השני היה סוגיית התורמים שתורמים כספים בעילום שם, וכיצד אנחנו מתמודדים איתה בשים לב להשלכה שעלולה להיות לדבר הזה בעיקר לענפי ספורט קטנים שמבוססים על תרומה אחת או שתיים בודדות גדולות מתורם שאיננו מעוניין להיחשף; המרכיב השלישי היה שאלת התחולה של התיקון הזה לחוק על האיגודים בהיבט של החרגתם של איגודים קטנים מאוד כדי לא להטיל עליהם מעמסה שיתקשו להתמודד עמה.
יריב לוין: נדמה לי שעם כל שלושת הדברים האלה הגענו לנוסחאות שאני מניח שאלעזר יוכל להציג אותן בצורה מפורטת כאן, ואני מקווה שנעשה את ה-fine tunning הזה שאנחנו צריכים עדיין לעשות בישיבה הזאת, ובכך נוכל להגיע לנוסח מוסכם וסופי.
אלעזר שטרן: אני אוסיף עוד נקודה אחת על שלוש הסוגיות שחבר הכנסת לוין דיבר עליהן שצריך לשקול גם סעיף תחילה.
יריב לוין: כן, אין ספק.
אלעזר שטרן: זמן מסוים להתארגן.
יריב לוין: כן, זה נראה לי די ברור.
אלעזר שטרן: לגבי שלושת הנושאים.
אלעזר שטרן: בנושא של מנהלות בכל המגעים שקיימנו מוסכם שיש הצדקה להחיל את זה גם על המנהלות.
אלעזר שטרן: יש לנו קצת קשיי ניסוח כי היחסים בין המנהלות באיגוד הכדורסל – זאת שכבר קמה – ובאיגוד הכדורגל – זאת שצפויה לקום – היחסים המשפטיים בין המנהלת לבין ההתאחדות או האיגוד הם לא לגמרי ברורים לנו.
אלעזר שטרן: הצענו פה ניסוח משופץ ויותר מכוון ומדויק, אבל העיקרון הוא שהם ייכנסו.
אלעזר שטרן: רק מבחינת הניסוח אנחנו צריכים לחשוב בצורה מדויקת יותר איך להגדיר את היחסים ביניהם, אבל העיקרון קיים.
אלעזר שטרן: הנקודה השנייה של הסכום היא שלא דובר על שינוי מעבר - -
יריב לוין: כן, זה הדבר שדנו בו בישיבה הקודמת.
אלעזר שטרן: בישיבה הקודמת בעיקר הנציגות של התאחדות הכדורגל העלו שתי נקודות: א', תורמים בעילום שם שהכנסנו לכאן עם סייג מסוים.
אלעזר שטרן: תסתכלו בסיפא של הניסוח שהונח על שולחן הוועדה: "למעט לעניין גילוי זהותם של תורמים שהביעו את דעתם שאינם מעוניינים בגילוי זה שאין חובה לגלות את זהותם על פי כל דין".
אלעזר שטרן: התוספת הזאת של הסייג לסייג היא מכיוון שבחלק מדיני התאגידים, למשל לגבי עמותות, יש חובות לגלות מסכומים מסוימים מיהם התורמים, ותלוי איזה סוג של תרומה – אם זאת תרומה להתאחדות עצמה או תרומה לקבוצות בהתאחדות.
אלעזר שטרן: כדי להימנע מסתירה בין ההוראות של חוק חופש המידע להוראות אחרות בדיני התאגידים שכן מחייבות לגלות, הוספנו את הסייג הזה שאין חובה לגלות את זהותם על פי כל דין.
אלעזר שטרן: נקודה נוספת שהעלו נציגי התאחדות הכדורגל היא לגבי חוזים אישיים שיש בין השחקנים לבין הקבוצות שנמצאים בתוך אחד האורגנים של ההתאחדות לכדורגל, ובדיבור בינינו חשבנו שאין סיבה להחריג אותם כי אפשר להתמודד עם זה כבר היום עם המנגנונים הקיימים בחוק חופש המידע בין אם לפי סעיף 9(א)(3) של פגיעה בפרטיות במידה שיש פרטים בחוזים האלה שיש בהם פגיעה בפרטיות או נקבע בהם במפורש שיש בהם חובת סודיות וכו', ובין אם על-פי סעיפים אחרים בסעיף 9(ב) בחוק חופש המידע.
אלעזר שטרן: לכן חשבנו שאין צורך להכניס את זה בצורה מפורשת כי חוק חופש המידע נותן לזה כיום מענה מספיק.
יריב לוין: מה השינוי שאתה מציע?
אלעזר שטרן: הניסוח יעבור עוד את נסחת החוק, אבל משהו כמו: "התאחדות ואיגוד כהגדרתם בחוק הספורט התשמ"ח, לרבות כל תאגיד שרשאי להפעיל, לנהל או לארגן תחרויות ספורט באותו ענף ספורט המקבלים במישרין או בעקיפין תמיכה לפי חוק יסודות התקציב" וכו'.
דוד רותם: "לנהל תחרויות ספורט" – למה צריך באותו ענף ספורט?
יריב לוין: ואם זה לא תאגיד?
אלעזר שטרן: ממה נפשך?
אלעזר שטרן: אם זה כמה אנשים שפועלים - -
דוד רותם: אם זה לא תאגיד הוא לא חייב לך כלום.
אלעזר שטרן: בצורה וולונטרית הוא נחשב - -
יריב לוין: לא וולונטרי, אני מדבר על מנהלת ליגה שלא התאגדה.
אלעזר שטרן: אם היא לא התאגדה, והאנשים שפועלים שם אמורים להיות חלק מההתאגדות זה יחול עליהם מכוח העובדה שהם חלק מההתאחדות.
אלעזר שטרן: צריך שתהיה לך איזושהי אישיות משפטית כי חוק חופש המידע מאפשר הגשת עתירות.
אלעזר שטרן: צריך שזאת תהיה איזושהי אישיות משפטית נפרדת.
דוד רותם: אני מבין שעכשיו יבוא חוק שכל המנהלות חייבות להיות תאגיד.
אלעזר שטרן: אגב, בדוח האחרון שנקרא דוח זליכה באמת דובר על תאגיד - -
יריב לוין: הם ילכו לשם בכל מקרה.
דוד רותם: מה זה "דוח זליכה"?
יריב לוין: דודו, תאמין לי, אתה מפספס את הדברים העיקריים של החיים.
יריב לוין: תבוא אתי ביום חמישי – יש משחק בליגה האירופית.
יריב לוין: בין הפועל תל-אביב לבין פנדורי שזה לא מאכל ממזרח אסיה, אלא קבוצה מרומניה.
דוד רותם: פרס יהיה שם?
יריב לוין: לדעתי, לא.
דוד רותם: אז אני לא בא.
יריב לוין: להפך, דווקא חשבתי שככה אני אביא אותך.
<יאיר דוידוביץ: לא שמעתי התייחסות לאיגודים הקטנים מחבר הכנסת לוין.
<יאיר דוידוביץ: אתה לא התייחסת לזה בכלל.
<יאיר דוידוביץ: תהיה החרגה או לא?
יריב לוין: זה כתוב.
יריב לוין: בנוסח המוצע פה יש החרגה.
אלעזר שטרן: מחזור של מיליון שקלים.
<יאיר דוידוביץ: 3 מיליון זה איגוד גדול.
<קריאות: מיליון.
<יאיר דוידוביץ: כשעובדים בשכר זה נקרא איגוד גדול.
<יאיר דוידוביץ: גם פה אתם מפספסים.
אלעזר שטרן: זה הסכום שהוסכם עליו פה.
<יאיר דוידוביץ: תחשוב עליו שוב אולי.
<יאיר דוידוביץ: המחזור של האיגוד שלי הוא כ-3 מיליון עם שני עובדים בשכר.
אלעזר שטרן: תציג את עצמך, בבקשה.
<יאיר דוידוביץ: אני מנכ"ל התאחדות הקליעה, יאיר דוידוביץ'.
יריב לוין: התאחדות הקליעה היא התאחדות רצינית ששולחת ספורטאים לאולימפיאדה.
<יאיר דוידוביץ: אם צריך לפתוח את הישיבות שלנו לכל מי שיבוא אני צריך להזמין - -
יריב לוין: אתה לא צריך לפתוח את הישיבה לכל מי שרוצה לבוא.
יריב לוין: מה שאתה צריך זה למסור מידע אם מישהו ביקש מידע.
יריב לוין: יש הבדל גדול בין שני הדברים.
יריב לוין: אתה לא צריך לשכור אולם בשביל כל ישיבה.
<גיל עטר: הסכום של מיליון שקלים נזרק בישיבה הקודמת.
<גיל עטר: השאלה, האם באמת נבדק אם יש איגוד או התאחדות שבכלל תצא החוצה?
יריב לוין: בדקנו.
יריב לוין: היה פה דיון לעומק בסוגיה הזאת.
<עמרי טלמון: אני עמרי טלמון מקלוב התעופה.
<עמרי טלמון: בעניין מיליון שקלים, כפי שאמרתי בישיבה הקודמת שאני אבדוק וגם כתבתי ליושב הראש ולחבר הכנסת לוין, זה סכום נמוך.
<עמרי טלמון: למשל הטיסנאות זה איגוד קטן לכל הדעות, ואיגוד הדאייה שהוא עוד יותר קטן ממנו – המחזורים שלהם מגיעים ל-1.8-1.6 מיליון, וזה נובע מכך שהספורט הזה הוא פשוט יקר.
<עמרי טלמון: זה לא כדור סמרטוטים שבועטים אותו בחצר.
<עמרי טלמון: לכן המיליון הזה לא מוציא מכלל התכולה איגודים קטנים שלא צריכים להיות שייכים לו.
<עמרי טלמון: במכתב שכתבתי לכם הצעתי את הרף של 2.5 מיליון.
יריב לוין: הרעיון בהחרגה נובע לא מכך שיש הצדקה שבאיגוד קטן הדברים ייעשו בלי נגישות למידע, אלא מהעובדה שלא רצינו להעמיס על איגוד שהמחזור שלו נמוך מאוד הוצאה כספית שהוא יתקשה להתמודד איתה.
יריב לוין: איגוד שיש לו הוצאה כספית שחוצה את הקו של מיליון שקל בשנה מסוגל גם לטפל בכמה פניות שיגיעו אליו בלי שהדבר הזה מעמיס עליו מעמסה יותר מדי גדולה.
דוד רותם: אם זה כמה פניות.
דוד רותם: אתה יודע, במדינת ישראל – אנחנו ראינו עכשיו בבחירת הנגידים – יש הרבה נודניקים.
יריב לוין: זה נכון, אבל אני לא יודע אם הם ירחיקו לכת עד למקומות האלה.
דוד רותם: הם ירצו לדעת כמה עולה קילו בלזה.
<גיל עטר: לפני בחירות זה תמיד יקרה.
יריב לוין: מאה אחוז, זה לא דבר נורא.
יריב לוין: אז לפני בחירות ייתנו קצת מידע.
יריב לוין: צריך גם לזכור במה מדובר.
יריב לוין: אם האיגוד הוא קטן ופעילותו יחסית מצומצמת אז גם כמויות המידע שיש לו הן לא גדולות.
יריב לוין: אז מי שירצה, יגידו לו, אדוני, אתה מוזמן אלינו בשעה 16:00, תבוא, תעיין בקלסר ותצלם משהו אם אתה רוצה.
יריב לוין: אל תשכחו שיש גם אפשרות לגבות אגרה כי אתה לא מוכרח לצלם לאנשים חומר על חשבונך.
יריב לוין: יש לזה פתרונות.
יריב לוין: הרעיון הוא הנגישות.
יריב לוין: אני מודה שאני לא רואה את כל עם ישראל מגיש בקשות לקבל מידע על איגוד הטיסנאות פתאום בוקר אחד ומעמיס עליהם מטלה שהם לא מסוגלים להתמודד איתה.
יריב לוין: הרעיון הוא שאם יש איגוד שפועל בתקציב של 20,000 או 30,000 שקל לחודש, ואין לו staff שנמצא שם פיזית כל הזמן – אפשר להבין את הקושי.
יריב לוין: אז לקראת הקושי הזה הלכנו, להחרגה שגם היא לא הייתה במקור.
יריב לוין: אבל זאת הפרופורציה של העניין.
דוד רותם: כן, מר טלמון.
<עמרי טלמון: למשל ענף הדאייה שכפי שאמרתי המחזור שלו הוא 1.6, 1.7 מיליון.
<עמרי טלמון: יש שם 250 דואים, ואין אף אחד בשכר שעוסק באדמיניסטרציה כלשהי.
<עמרי טלמון: יש עובד אחד במשרה חלקית שהוא אחראי על התחזוקה כי צריך רישיונות וכדומה.
<עמרי טלמון: כל עוזריו, כולל עשרה בעלי רישיונות – כולם בהתנדבות.
<עמרי טלמון: אין אפילו משרד; המשרד הוא ביתו של יושב-הראש שמפעם לפעם מחליפים אותו.
<עמרי טלמון: בטיסנאות זה קצת יותר מפותח יש שם כבר עובד אחד, וגם כאן צריך לארגן 90 תחרויות בשנה ושלוש משלחות לחו"ל.
<עמרי טלמון: ממה אני דואג?
<עמרי טלמון: שקיפות יש כי כל העמותות האלה רשומות והמסמכים שלהם, המאזנים, דוח מילולי וכל השאר נמצא ברשם העמותות.
<עמרי טלמון: מי שרוצה שילך לרשם העמותות – שם אפשר לקבל את כל המידע.
<עמרי טלמון: מי שרוצה יכול גם לטלפן אליי או אל מישהו אחר, ואם נשתכנע שהאיש הזה רוצה מידע בונה-פידה אז הוא יקבל אותו היום גם בלי החוק.
<עמרי טלמון: זה מה שקורה היום.
<עמרי טלמון: אני חושש מפניות של הטרדה בלבד, כמו שאני מקבל בטלפון שזכיתי אתמול במיליון סטרלינג.
<עמרי טלמון: זה לפחות רק מצלצל, אבל מה שאני מקבל בטלפון, כל הפניות לסקרים ולמכור לי משחה כזאת או אחרת שזה בכלל בניגוד לחוק - -
יריב לוין: מה זה שייך לחוק הזה?
<עמרי טלמון: - - אני חושש מהמטרידים האלה.
<עמרי טלמון: לא ייכחד פה מהוועדה שיש כמות מסוימת של תביעות משפטיות נגדנו שמעולם לא הפסדנו בהן של אנשים שתובעים אותנו על אירועים שקשורים בטיס אבל בכלל לא קשורים בנו.
<עמרי טלמון: פעם עורך דין כזה איים עליי שנתפשר ונשלם או שהוא יטרטר אותנו.
<עמרי טלמון: אז אחד כזה יכול לטרטר אותנו במסגרת החוק.
<עמרי טלמון: מהדברים האלה אני חושש, לא מזה שיבוא חבר הכנסת לוין ויגיד שהוא רוצה לראות כך או כך – לא מפני שהוא חבר כנסת, נגיד האזרח יריב לוין לא מטריד אותי בכלל; כי אנשים שרוצים אינפורמציה בונה-פידה הם מעטים או כמעט לא קיימים, ואין בעיה לטפל בזה בלי חוק.
יריב לוין: לצערי, מסתבר שיש אחרת לא היינו עושים חוק.
יריב לוין: הרי את החוק הזה לא חלמתי בלילה, הוא בא כתוצאה מבעיה אמתית.
יריב לוין: יכול להיות שבסביבה שלך אין בעיה, אבל יש בעיות במקומות אחרים.
יריב לוין: ברגע שגוף מקבל כספי ציבור משמע שהוא צריך לתת מידע.
יריב לוין: אז אם הולכים לקראת גוף מאוד קטן והיקף הפעילות שלו מאוד קטן מהסיבות שדיברתי עליהן קודם הרחבה מעבר לזה היא לא במקום.
יריב לוין: אני לא חושב שיש פה חשש של הטרדה, ואם יהיה מישהו כזה אז משיתים עליו אגרה ותשלומים אחרים.
יריב לוין: אומרים לו, אדוני, אתה רוצה לעיין?
יריב לוין: אתה מוזמן, תבוא אלינו למשרד או אלינו הביתה ביום זה וזה ובשעה זאת וזאת ונראה לך את הניירות אם אתה רוצה לראות אותם.
יריב לוין: אז הוא יתייאש מהר מאוד.
יריב לוין: אני לא רואה את הבעיה, אני מודה.
<עמרי טלמון: אני, לדאבוני, רואה אותה, וגם לעניין כספי הציבור – זה לא מותנה בקבלת כספי ציבור כי לא כל איגוד מקבל - -
יריב לוין: לא, לא, זה מתונה בקבלת כספי ציבור.
יריב לוין: איגוד שלא מקבל כספי ציבור הוא מחוץ לחוק.
<עמרי טלמון: ומה זה נקרא "כספי ציבור"?
<עמרי טלמון: 30,000 שקל לשנה זה כספי ציבור?
יריב לוין: מי שלא חושב ש-30,000 שקל זה לא כסף יכול לוותר עליהם.
<עמרי טלמון: כשאני רואה 30,000 שקל על הכביש אני מתכופף ומרים אותם, זאת לא הנקודה.
<עמרי טלמון: הנקודה היא שזאת תמיכה - -
יריב לוין: מי שיחשוב שקשה לו כל כך עם העניין הזה של המידע, והוא מעדיף לוותר על 30,000 שקל זאת זכותו, אז הוא מחוץ לחוק.
יריב לוין: אבל מי שמקבל כסף ציבורי המינימום הזה צריך, לטעמי, להיות קיים בכלל.
יריב לוין: אנחנו עושים פה צעד לקראת אותם גורמים שהיקפי הפעילות שלהם קטנטנים.
יריב לוין: מעבר לזה, לדעתי, אין מקום לפרוץ את העניין.
<עפרה שרון: סליחה, אם אפשר.
<עפרה שרון: אני עפרה שרון, יועצת משפטית במשרד התרבות והספורט.
<עפרה שרון: אני רוצה להכניס אמירה כוללת שכשאנחנו מסתכלים על העמותות האלה צריך להבחין שאנחנו לא מדברים על כל עמותה רגילה נתמכת – אנחנו מדברים על גופים שכל מהותם היא פעילות ציבורית, ומעבר לעובדה שהיא פעילות ציבורית היא גם מתוקשרת, פופולרית, תופסת תאוצה בהיבט הבריאותי ובאספקט של פעילות עממית לצד הפעילות ההישגית.
<עפרה שרון: כלומר אנחנו יוצאים מגבולות הנושא שספורט הוא רק פעילות הישגית, אלא גם פעילות עממית.
<עפרה שרון: אני חושב שגופים כאלה שעוסקים כל כולם בפעילות ציבורית ונתמכים – וצר לי שאני שומעת ש-30,000 שקל הם מעט, אבל אני חושבת שכל כסף ציבורי הוא כסף שכל אחד מהאזרחים פה נותן מכיסו לטובת הפעילות הזאת, והמדינה מחליטה לעודד פעילות כזאת – צריך ונכון שהוא יהיה שקוף לציבור.