GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איל נייגר: בעצם מה שאנחנו כאן אומרים, שאותה קבוצת חברות, ושמענו את המחקר שנעשה על ידי רשות ניירות ערך, אין הצדקה בשקלול של ההתערבות, בפררוגטיבה של ההנהלה, של הדירקטוריון, לקבוע מדיניות שכר, או הצדקה מועטה להכניס את אותו מנגנון בקרה של ה-Say on pay.
<איל נייגר: זה באופן מעשי מה שקורה כאן בהקלה, אז כך שאני חושב שזה נותן לזה את זווית הראייה הנכונה, זה איזון נכון ולכן ההצעה כאן היא נכונה.
<רוני טלמור: אני רק מבקשת לומר שאנחנו מוודאים עם לשכת השרה שהתיקון שביקשתם מקובל.
דוד רותם: עם מי אתם מוודאים את זה?
<רוני טלמור: עם לשכת השרה, עם העוזר של השרה.
דוד רותם: העוזר של השרה?
אברהם מיכאלי: לא עם אבו מאזן, אבו מאזן פה.
דוד רותם: היא בארץ?
<רוני טלמור: השרה בחו"ל למיטב ידיעתי, חוזרת היום אני חושבת.
אברהם מיכאלי: אתה רוצה שהיא תתאם עם אבו מאזן?
<איל גבע: יש פה את העניין של הקביעה של גובה השכר, כלומר, זה מתחת לחוק החברות, המקום שלנו פה הוא לא מובן מאליו, הרי - - -
דוד רותם: המקום שלכם הוא לא מובן מאליו בשום דבר, אתם רק צריכים לעשות פרסום.
<איל גבע: אוקיי, אז אני רוצה שזה יהיה ברור שאנחנו מפרסמים ולא - - -
דוד רותם: ואת הפרסום אתם תעשו אחרי שתקבלו הנחיות מהם והנחיות ממשרד המשפטים, אז אתם תעשו פרסום.
<רוני טלמור: השאלה אם זה חייב להיות כתוב בתקנות והצהרה שלנו שהדבר הזה יעשה באופן הזה לא מספקת אתכם?
דוד רותם: הצהרות שלכם מספקות אותי תמיד, יש רק בעיה אחת, מחר יהיה שר אחר, מה אני אעשה?
<רוני טלמור: מה הבעיה?
<רוני טלמור: יהיה מספר מפורסם בכל מקרה, הדבר הכי גרוע שיכול להיות הוא שאם שכר המנכ"לים בממשלה יעלה באחוז אז המספר הזה לא יעודכן, או שאם הם יקבלו עוד תוספת כזאת או אחרת - - -
דוד רותם: אני רוצה לוודא שמעדכנים גם את האחוז האחד שלהם.
<רוני טלמור: אדוני, הטעות היא לכיוון שהוא כלפי מטה ולכן אין בה סיכון.
<רוני טלמור: מעבר להתייעצות עם לשכת השרה יש גם באמת את הנקודה הפרקטית איך לנסח זה בסוף, כי השרה שמתקינה תקנות תכתוב שמישהו יתייעץ אתה?
<רוני טלמור: זה קצת משונה ניסוחית, לא?
<תמי סלע: את זה לא עושים בדרך כלל, צריך לבדוק את זה מבחינת נוסח אבל עם רשות ניירות ערך ועם הממונה על השכר אין בעיה, הרשות בהתייעצות עם הממונה על השכר אין בעיה להגיד בתקנות.
<איל גבע: אני מבין את העניין אבל תקנות הדירקטורים, שכר דירקטורים, זה לא דבר שאנחנו - - -
דוד רותם: אם אני אכתוב בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה?
<תמי סלע: זה אפשר, אפשר לעשות את זה בתקנות.
<רוני טלמור: לא נראה לי רלוונטי להציג אותו לעניין הזה, להתייחס אליו.
דוד רותם: יש לו הרבה משנים.
<רוני טלמור: אם היה מקובל לכתוב משנה הייתי מציעה את זה אבל זה לא משהו שמקובל.
דוד רותם: לא, אני לא יכול לכתוב משנה.
<רוני טלמור: וגם את היועץ נראה לי שלא מתאים להזכיר.
דוד רותם: גם את היועץ לא, טוב.
מרב מיכאלי: רוני, אני רוצה להבין ממך, אנחנו חזרה לנוסח, אני רוצה לוודא אתך שבאמת נושאי משרה שהם קשורים לבעל השליטה לא נכנסים בהקלה הזו בכל מקרה.
<רוני טלמור: נכון, נכון.
<רוני טלמור: מה שנתי אמר קודם זה נכון.
<רוני טלמור: רשות ניירות ערך מפרשת בחומרה כל פעם שיש בעל שליטה, שצריך את האישורים בנפרד.
<איל גבע: ההסדר של אישור עסקאות בעלי שליטה הוא להבנתו הסדר ספציפי בחוק החברות, כלומר יש לו הפניות ספציפיות.
מרב מיכאלי: זאת אומרת, גם אם הם עומדים על פניו בהנחיה של עד תקרת שכר מנכ"ל וכו' זה לא יהיה רלוונטי במקרה הזה.
<רוני טלמור: כן, אם זה בעל השליטה.
<איל גבע: בעל השליטה באופן ספציפי.
<נתי שילה: זה לא חל עליהם.
מרב מיכאלי: זה מה שאני רוצה לוודא, זה הכול.
<רוני טלמור: מרב, המדיניות יכולה להיות מאושרת באופן הזה כשירצו להתקשר לצורך העניין עם יו"ר דירקטוריון שהוא גם בעל השליטה, העסקה אתו תצטרך לבוא ולהיות מאושרת.
מרב מיכאלי: באסיפה הכללית בכל מקרה.
<רוני טלמור: כן.
<שירין הרצוג: החריג גם מתייחס לסעיף הספציפי של מדיניות התגמול של 267.
דוד רותם: בקיצור, אז עכשיו אני צריך לחכות להושע?
<רוני טלמור: קיבלנו כבר תשובה שלשכת השרה לא תתנגד לזה אבל אני שוב חוזרת לשאלה אם אנחנו באמת מעוניינים לייצר את זה או שאי אפשר להסתפק בלי זה, כי אני חושבת שהמנגנון הנכון הוא המנגנון שאנחנו מציעים שבאמת המספר יהיה ויהיה ידוע.
<רוני טלמור: החשש שאתה הצגת הוא חשש שהוא לא יהיה מעודכן אבל - - -
מרב מיכאלי: לא רק שלא יהיה מעודכן.
מרב מיכאלי: אני חושבת, אדוני היושב-ראש, ברשותך, שמה שכדאי הוא לקבוע את התקנות האלה באופן זמני, נניח לשנתיים או לשלוש, בשביל לראות איך זה עובד ואז נראה.
מרב מיכאלי: יכול להיות שאין בעיה, יכול להיות שהחשש שעלה פה לגבי הפרשנות של מהי משכורת מנכ"ל משרד ממשלתי, איזה משרד, או כל מיני דברים אחרים שעלו פה, יכול להיות שנראה שזו לא בעיה, או שנראה מה הדרך לנסח את זה.
דוד רותם: זה לא יעזור לנו כי הם ממילא ירצו להתייעץ עם לשכת השרה.
מרב מיכאלי: הבנתי.
מרב מיכאלי: אני מתנצלת, אדוני היושב-ראש.
<רוני טלמור: העניין הזה עלה אצלנו, העניין הזה נבחן, האפשרות שהתקנה הזו תהיה הוראת שעה, אנחנו חשבנו שמקצועית זה לא נכון כי המטרה של ההקלה היא לסמן לאותן חברות קטנות, שמדובר באחוז יחסית קטן מהחברות אבל עדיין אחוז של חברות קטנות שזה מועיל להן, לסייע להן להיכנס לתוך העולם של תיקון 20 בצורה שהיא קלה יחסית וללא עלויות מיותרות לחברות שממילא לא גדולות, כי בחברות מאוד גדולות השכר הזה הוא לא רלוונטי.
<רוני טלמור: אם את קובעת את זה כהוראת שעה המשמעות היא שהם בעצם יצטרכו לעבור את כל התהליך הזה בעוד שלוש שנים ובעצם יוכלו עכשיו לעשות איזשהו מנגנון.
<רוני טלמור: אנחנו ראינו את התקנה הזו גם כתקנה שהיא בעצם מכווינה כי היא אומרת לחברות: תשמעו, יש פה מסגרת "שפויה" והגיונית של עלות שכר שאנחנו מוכנים לתת לה את ההקלות, ואנחנו מקווים שבאיזשהו מקום גם יש בזה אמירה נורמטיבית לפחות לאותן חברות קטנות, איפה הן יכולות להיות כדי גם ליהנות ממסגרת יותר פשוטה.
<רוני טלמור: אם את מציגה את זה כהוראת שעה יכול להיות שהרבה חברות לא יעשו את המאמץ כדי להתאים את עצמן, יכול להיות שיש חברות שנותנות אופציות ויצטרכו לשנות לבונוסים, יכול להיות שיש חברות שנותנות 20,000 שקל יותר ויצטרכו טיפה להוריד, או קצת יותר וטיפה להוריד כדי להיכנס למסגרת.
<רוני טלמור: החשש שלנו שאם אנחנו נעשה את זה לטווח קצר מדי אנחנו נפגע בתמריץ שיש כאן.
<רוני טלמור: ומעבר לזה, כל תיקון 20 מכוון כל הזמן לטווח ארוך.
<רוני טלמור: צמד המילים "טווח ארוך" מופיע ארבע או חמש פעמים בתיקון 20.
<רוני טלמור: לכן זה נראה לנו גם לא נכון מהותית לייצר הקלה שהיא בעצם נועדה לשרת משהו לטווח קצר בהקשר הזה, ולכן בסופו של דבר ההקלה כמו שהיא יצאה היא לא הוראת שעה אלא הוראה קבועה.
<נתי שילה: חוץ מזה תמיד אפשר לשנות תקנות.
<שירין הרצוג: יש להניח שזה יקרה בוודאות, שיהיו תיקונים.
<שירין הרצוג: אלה תקנות שתדונו בהן לצערכם אולי.
<רוני טלמור: אני לא יודעת על מה הערכה הזאת מבוססת.
דוד רותם: רוני, דיווח כל שנה לוועדת חוקה אפשר לקבל?
<רוני טלמור: כן, שאנחנו נדווח לכם פעם בשנה מהו הסכום זה נראה לי רעיון מצוין.
מרב מיכאלי: לא, לא מהו הסכום, מה קורה עם ההקלות, עם התקנות האלה.
דוד רותם: מה קורה עם התקנות האלה.
<רוני טלמור: כמה חברות נהנו?
<רוני טלמור: אתם יודעים לאסוף את הנתונים?
<איל גבע: אנחנו נדע.
מרב מיכאלי: אתם בטח תדעו.
<רוני טלמור: אז כן.
מרב מיכאלי: והאם באמת הם עומדים בזה.
<תמי סלע: רוני, הבקשה היא לכתוב הוראה כזו בתקנות, שיהיה דיווח.
<רוני טלמור: כן, כן.
<רוני טלמור: אני לא מכירה כאלה בתקנות החברות עד היום, אין דיווחים, אבל אני לא חושבת שצריכה להיות לנו איזו התנגדות מהותית לזה.
דוד רותם: אם צריך אני אדבר עם הושע.
מרב מיכאלי: רוני נראה לי תשמח שאתה תחסוך לה את הדיבור עם הושע.
<רוני טלמור: למה?
מרב מיכאלי: לא, סתם, כי הוא נמצא ולא נמצא.
דוד רותם: לא נכון, הושע בחור טוב.
מרב מיכאלי: הושע מקסים.
<רוני טלמור: הושע הוא יוצא משרד המשפטים.
מרב מיכאלי: הושע הוא מקסים.
מרב מיכאלי: הוא יוצא משרד המשפטים?
מרב מיכאלי: הוא עדיין.
<רוני טלמור: הוא חוזר, הוא משלנו.
<תמי סלע: רגע, עוד לא הקראנו את ההקלה שדוחה בארבעה חודשים.
<רוני טלמור: ההקלה שדוחה לארבעה חודשים אומרת שחברה שהמניות שלה לא נכללות במדד ת"א-100 ביום שלאחר העדכון האחרון של המדד רשאית לקבוע לראשונה מדיניות תגמול עד ה-12.01.2014.
<רוני טלמור: כלומר, דחיה של ארבעה חודשים.
<רוני טלמור: גם נתי וגם שירין התייחסו לנושא של הדחיה, איגוד החברות הציבוריות ביקש דחיה נוספת של חודשיים וחצי על התקופה הזאת ולאחר דיון אצלנו אנחנו מתנגדים למתן דחיה נוספת.
<רוני טלמור: הבקשה שהוצגה על ידי עו"ד שירין הרצוג מתייחסת לאפשרות לבנות את מועד התחילה באופן שיתייחס לשאלה מתי חברות פרסמו את המדיניות.
<רוני טלמור: אנחנו חושבים שמסגרות הזמנים כמו שהם נתנו מלכתחילה היו נדיבות, אנחנו באנו בזמנו עם חצי שנה לכנסת, אתם הארכתם לתשעה חודשים ועכשיו אנחנו נותנים לחברות היותר קטנות עוד תקופת היערכות כדי שהן יוכלו ללמוד מהניסיון ואנחנו חושבים שזה מספיק ומבקשים לא לשנות את התקופה הזאת.
מרב מיכאלי: מקובל עלינו.
<תמי סלע: לגבי כמה חברות מועד קביעת המדיניות ידחה בארבעה חודשים?
<רוני טלמור: יש כ-600 חברות, קצת פחות מ-600 חברות.
מרב מיכאלי: שזה כולל את חברות האג"ח?
<רוני טלמור: זה כולל את חברות האג"ח.
מרב מיכאלי: השאלה למה צריך לתת את זה גם לחברות האג"ח?
<רוני טלמור: מדובר במספר לא גדול של חברות.
מרב מיכאלי: כמה מתוך ה-600, או ה-500 ומשהו, מוגדרות אג"ח?
<רוני טלמור: כמה עשרות למיטב זכרוני, 50-60, משהו כזה.
<איל גבע: פחות, להערכתי, שהן רק אג"ח.
<איל גבע: אין לי את המספר אבל זה נמוך.
<רוני טלמור: זה לא מספר גדול.
<איל גבע: פחות, פחות מהמספר הזה.
<איל גבע: שאין להן מניות ויש להן רק אג"ח?
מרב מיכאלי: שהן מוגדרות כחברות אג"ח.
<איל גבע: אין לי את המספר הזה.
<רוני טלמור: זה עשרות בודדות של חברות.
<תמי סלע: כמה מהן נגיד הן כאלה שהשכר שם הוא באמת גבוה מהסוג של מדד ת"א-100?
<רוני טלמור: זה לא המספרים המשמעותיים.
<רוני טלמור: כשראינו את הטבלאות של איך נראה שכר בחברות ציבוריות לעומת אג"ח, לא שאין שם בכלל אבל זה פחות דרמטי.
<רוני טלמור: היה לנו קושי פרקטי לייצר קריטריון בעניין הזה משום שהמדדים של האג"ח הם לא מדדים שמבוססים על היקפים והם גם משתנים לפי סוג האג"ח ולכן זה בלתי אפשרי היה לייצר קריטריון שהוא רלוונטי ובסך הכול מדובר בדחיה של ארבעה חודשים.
<רוני טלמור: בסופו של דבר, העובדה שמדובר רק ב-100 חברות שיגישו עכשיו גם משרת לדעתנו את הכוונה לייצר הטמעה טובה של החוק משום שמדובר באותן חברות שהן מאוד גדולות שגם הן וגם הרגולטור והגורמים בשוק, כמו "אנטרופי" וכמו המוסדים האחרים שמתייחסים למדיניות שמובאת לאסיפה, יוכלו להשקיע משאבים טובים ורציניים בבחינה וביישום של התיקון, שאחרי זה ישרת את כל יתר החברות.
<רוני טלמור: בסופו של דבר זה רק ארבעה חודשים למרות שביקשו יותר.
<טל עצמון: צריך להבין שהדחיה לטעמנו היא לא הקלה.
<טל עצמון: הסיבה היחידה שחברות חיכו לרגע האחרון, ואנחנו היום ב-31.07 וצריך לפרסם בעוד שבוע, זה היה בין היתר שחיכו לתקנות הקלות, חיכו להנחיות של רשות ניירות ערך והחברות פשוט לא יספיקו.
<טל עצמון: הדחיה של מועד הדיווח היא לא הקלה, החוק חל מה-01.01.2013 בכל מקרה.
מרב מיכאלי: מי שחיכה לתקנות של ההקלות זה מי שבאמת כלולות בהן, מי שלא כלולות בהן באמת אין סיבה לתת להן הארכה, זה בדיוק כמו שאמרת, רוני.
<שירין הרצוג: אם אפשר רק להציג את העמדה שלי בנושא?
<שירין הרצוג: ראשית, אני ערה לכך שניתנו עוד תשעה חודשים ובאמת בתחושת בטן זה נשמע כמו תקופה ארוכה, אבל יחד עם זאת, בפועל, ואני תכף אציג לכם נתונים מספריים מדויקים עד כמה שהצלחתי להשיג, זו גזירה שהציבור אינו יכול לעמוד בה ואינו עומד בה.
<שירין הרצוג: אנחנו הכנו אתמול ממידע שקיים בבורסה נתונים על מצב האישור של מדיניות תגמול, נכון לנתונים שאנחנו מצאנו רק תשע חברות מתוך המאות שרשומות בבורסה זימנו אסיפות כלליות למועד אישור שהיה עד אתמול, כולל אתמול.
<שירין הרצוג: רק תשע חברות, מתוכן רק שתי תוכניות מדיניות תגמול אושרו, וגם שתיהן אושרו לאחר שהן דחו ותיקנו ופרסמו מחדש.
<שירין הרצוג: נכון לאתמול, בשלושה שבועות האחרונים, החל מ-3 ביולי, פורסמו כ-30 זימונים לאסיפות כלליות שאמורות לאשר מדיניות תגמול.
<שירין הרצוג: אני צופה שבשבוע קרוב יפורסמו עוד בין 70-80, אם לא יותר, זימונים לאסיפות כלליות.
<שירין הרצוג: כמו שהראיתי לכם הרקורד אומר שמתוך תשע החברות שהזדרזו והגישו מוקדם רק שתיים הצליחו להעביר, זה 20% בערך לפי הרקורד.
<שירין הרצוג: אם אפילו נלך קצת הלאה ונגיד שלאלה שהיום מפרסמים יש אולי טיפה יותר מידע ממה שהיה, עדיין מרבית החברות, אני צופה, יתקלו בבעיות.
<שירין הרצוג: מאיפה נובעות הבעיות?
דוד רותם: אז לכן צריך אולי לדחות להן את זה.
<שירין הרצוג: מה שאני מבקשת זה רק מאלה שיגישו בזמן, שזה עד 7 באוגוסט.
מרב מיכאלי: מאיפה נוסעות הבעיות?
<שירין הרצוג: אני אגיד מאיפה נובעות הבעיות.
<שירין הרצוג: ראשית הבעיה היא שהנושא באמת מורכב, השאלה שנשאלה קודם על איזו רמת פירוט ואיזו רמת מסוימות היא שאלה שעוברת לכל אורך המדיניות, התהליך עצמו מורכב מהבחינה הזו שצריך ישיבות ועדת תגמול, דירקטוריון.
<שירין הרצוג: ראיתי באחד מהפרסומים אתמול שאחת מהחברות שפרסמה, היו בה 15 ישיבות של ועדת תגמול.
<שירין הרצוג: תניחו שלכל ישיבה כזו מכינים חומר, דנים, זזים.
<שירין הרצוג: נושא נוסף הוא שאין תקדימים והנחיות ברורות מספיקות.
<שירין הרצוג: אומנם הרשות פרסמה הנחיות, עדיין נותרו שאלות אצלי, אצל אחרים.
<שירין הרצוג: והדבר השלישי, בעצם יש פה תלות בגורם ממליץ אחד שזה "אנטרופי".
<שירין הרצוג: "אנטרופי", במקרה שאני פרסמתי לחברה שהזדרזה ופרסמה יחסית מוקדם, יומיים-שלושה לפני האסיפה "אנטרופי" חזרו אליה, אמרו לה: אנחנו חושבים שזה לא בסדר בגלל כך וכך וכך, זה היה יום חמישי בשעה 19:00, עד שאנחנו חזרנו אליהם ביום ראשון בצהרים עם תשובות לשאלות שלהם הם אומרים לנו: כבר פרסמנו המלצה שלילית, אם תדחו את האסיפה יכול להיות שנשנה את דעתנו.
<שירין הרצוג: בחלק מהנקודות שהם עמדו עליהן דעתי שונה משלהם, אני אתן לכם שתי דוגמאות: דוגמה אחת, הם שוללים לחלוטין מתן אופציות לדח"צים.
<שירין הרצוג: ייתכן שזה לא ראוי לתת אופציות לדח"צים אבל הוועדה הזו ושרת המשפטים, או שר המשפטים שהיה אז, אישרו בתקנות גמול דח"צים מסלול מסודר שמסדיר מתן אופציות לדח"צים.
<שירין הרצוג: עם כל הכבוד, לדעתי, לא ראויה העמדה של "אנטרופי" שפוסלת מדיניות תגמול בגלל אופציות לדח"צ בניגוד לעמדה מסודרת של המחוקק.
<שירין הרצוג: דוגמה שניה, שהיא הרבה יותר אקוטית, היא הצורה שמחשבים מענק.
<שירין הרצוג: הם בדעה, כפי שאני מבינה, שצריך לגזור את המענק, נוסחת החישוב במענק, בצורה ברורה שכל אחד יכול לגזור אותה מהדוחות הכספיים.
<שירין הרצוג: לדוגמה: אם הרווח הכספי עובר כך וכך המספר יהיה כזה וכזה.
<שירין הרצוג: דעתי ודעה של חברות שאני מייצגת שהתייעצו עם מומחים היא שנוסחת התגמול צריכה להיות הרבה יותר מתוחכמת והרבה יותר מותאמת לסיטואציה.
<שירין הרצוג: למשל, צריכים להיות יעדי חברה, יעדי חטיבה, יעדים אישיים, של הערכה אישית.
<שירין הרצוג: אם ניקח סמנכ"ל יועץ משפטי ומנכ"ל - - -
דוד רותם: שעון.
<שירין הרצוג: בקיצור, בחלק מהמקרים איננו מסכימים עם דעתם, אני לא אאריך יותר מזה.
<שירין הרצוג: חברות שמקבלות התייחסות היום צריכות ורוצות להתייחס אליה, ולא רק לא לאשר את המדיניות, צריכות לתקן את המדיניות, לזמן מחדש או לדחות את האסיפה, והחברות האלה שהזכרנו לא תעמודנה, לדעתי מרביתן, אני מעריכה שמרביתן לא תעמודנה, בלוחות הזמנים.
<שירין הרצוג: לכן בקשתי הינה שלא ניתן פרס למי שלא הגיש בזמן.
<שירין הרצוג: התקנות האלה, כשתפורסמנה, תפורסמנה בהכרח בלוחות הזמנים לאחר המועד האחרון של הגשת הזימון שהוא 7 באוגוסט.
דוד רותם: אם היום אני מאשר את זה, אם אנחנו נאשר את זה היום, אז החברות לא צריכות להגיש כי הן יודעות שיש להן הארכה.
<שירין הרצוג: ראשית הצעתי היא שההחלטה תהיה שחברות שהגישו לא יאוחר מ-7 באוגוסט ונאלצו לדחות, לשנות, לתקן, ולכן לא יעמדו בלוחות הזמנים המקוריים של 11 בספטמבר 2013, תוכלנה להאריך את זה בתקופה של שלושה חודשים נניח.
<תמי סלע: אבל אני חייבת רק לומר שהאמירה "הגישו בזמן" היא בעייתית כי חברות לא היו אמורות לקחת בחשבון שתהיה אסיפה, הכול יאושר, להפך, הן היו צריכות לחשוב על זה שיהיו הערות ואולי יהיה עוד סשן וה"בזמן" זה לעשות את זה לפני חודש ולקחת בחשבון.
<תמי סלע: הרי החוק עצמו מדבר על סיטואציה שאולי האסיפה תתנגד ויצטרכו להחזיר לדירקטוריון והוא ידון על אף ההתנגדות ועדיין יוכל לאשר מדיניות תגמול.
<תמי סלע: כלומר, החוק צפה.
<תמי סלע: וגם המורכבות של מה צריכה לכלול מדיניות תגמול זה לא משהו חדש, בגלל זה נתנו תשעה חודשים, בגלל שהתהליך הוא מורכב וארוך ועוד עלול לחזור.
<שירין הרצוג: אני לא מתווכחת אתך, זו גם היתה ההמלצה שלי, אבל כפי שראינו, וגם טל - - -
<רוני טלמור: אני רוצה להוסיף אולי עוד איזה פרט חשוב לעניין הזה, שבניגוד לכל מיני הוראות אחרות שלצד ההפרה שלהן יש עיצום כספי, כמו למשל חובה למנות דירקטורים חיצוניים, בתיקון 20 לא הכנסנו עיצום כספי על אי קביעת מדיניות במועד.
<שירין הרצוג: אבל נדמה לי שבכל זאת לא היינו רוצים להיות במצב, במיוחד היום, שבו יש ביקורת.
<שירין הרצוג: היתה ביקורת גדולה בנושא של שכר בכירים ולכן תיקון 20 הלך לכיוון שהוא הלך.
<שירין הרצוג: ראינו שעוד לפני שתיקון 20 נכנס לתוקף, כבר ב-2012 שכר הבכירים בפועל ירד, עוד לפני תיקון 20.
<שירין הרצוג: היום התפיסה בשוק היא של עודף רגולציה.
<שירין הרצוג: נדמה לי שזה לא ראוי ולא רצוי שיהיה מצב שבו מרבית החברות, וזה הצפי שלי, תהיינה במצב של הפרה, במיוחד כאלה שכן הגישו בזמן.
<שירין הרצוג: אני לא מציעה לתת פרס למי שלא הגיש בזמן.
<איל גבע: המציאות היא כזאת שאנחנו שבוע לפני ואכן יהיה מבול של זימונים בעצם ברגע האחרון אם מחברים את ה-35 ימים עד המועד של הכניסה לתוקף.
<איל גבע: יש שני מצבים לפחות - - -
יצחק הרצוג: אני בניגוד עניינים אם גיסתי פה?
<שירין הרצוג: אבל עדיין אתה יכול לדבר אתי.
יצחק הרצוג: תודה, היושב-ראש.
דוד רותם: אבל אתה יכול לדבר אתה, היא נחמדה, גיסתך.
מרב מיכאלי: ומיטיבה לייצג את עמדתה.
דוד רותם: זה בעייתי להיות גיסתו אבל - - -
<שירין הרצוג: זה נכון אבל בוא לא נעצים את נושא הדיון שלנו.
מרב מיכאלי: אני רוצה לחזור רגע לעניין השכר הקודם.
מרב מיכאלי: מה קורה אם נתנו את ההקלה ונעשה שימוש בהקלה – חבר הכנסת מקלב, אתה מצביע אתי?
דוד רותם: מקלב מצביע אתי, מרב, לא יעזור.
מרב מיכאלי: מקלב מצביע אתי.
אורי מקלב: לא, אז אני לא אעשה את זה.
מרב מיכאלי: טוב, אילטוב בא אז לא חשוב כבר, בסדר.
מרב מיכאלי: אם אילטוב בא אז סבבה, היה נחמד, היה כיף, שמחתי להכיר את כולם, אפשר לאשר את זה בלעדי.
<תמי סלע: רק שיהיה ברור שהכוונה היא לאשר את זה בלי מה שדובר עליו?
דוד רותם: את התקנות כמו שהן.
<תמי סלע: כמו שהן, בלי תוספות?
דוד רותם: בלי תוספות.
מרב מיכאלי: נו, אז למה הבאת אותם?
מרב מיכאלי: הייתי מסכימה לך ישר, לזה הסכמתי.
<תמי סלע: רק עם התוספת של הדיווח השנתי.
<רוני טלמור: הייתי רוצה שנסביר בדיוק מה יהיה בדיווח השנתי, מי מדווח ועל מה, רק שנדע על מה אנחנו מדברים.
<תמי סלע: אתם רציתם, אני מניחה, דיווח - - -
דוד רותם: מה שהם כתבו.
מרב מיכאלי: רוני, מה קורה אם בכל זאת אישרו בלי אישור של האסיפה שכר שהוא שכר של מנכ"ל והשכר בפועל חרג מזה בסוך השנה?
<רוני טלמור: אם יש הסכם שנותן יותר מזה?
<רוני טלמור: הוא נחשב להסכם בניגוד למדיניות והוא צריך להיות מאושר.
מרב מיכאלי: אבל אם אישרו בלי אסיפה כללית אבל בפועל בכל זאת מצאו דרכים לתת את הכסף.
<רוני טלמור: יש הבדל בין המדיניות לבין העסקאות הפרטניות, המדיניות תאושר בדרך הזאת בלי אסיפה כללית, אחרי זה יהיו העסקאות הפרטניות.
<רוני טלמור: כמו שכבר אמרנו, אם זה בעל השליטה ממילא יגיע לאסיפה, אם זה המנכ"ל הוא לא יגיע לאסיפה אם הוא בתוך המדיניות, אבל כל שכר שחורג מהמדיניות הזאת יהיה צריך להיות מאושר ברוב מהמיעוט.
<תמי סלע: השאלה אם אתם רוצים דיווח רק על עלות השכר הזו שפורסמה על ידי רשות ניירות ערך או דברים מעבר לזה?
מרב מיכאלי: אני רוצה לדעת בהקלות האלה, הרלוונטיות, שאנחנו מדברות עליהן, כמה באמת היה שימוש בדבר הזה של מדיניות שלא חורגת משכר מנכ"ל, וכמה חריגות היו גם אצל חברות שקיבלו את המדיניות הזאת, כמה מהסכמים האלה היו בנפרד מזה?
<רוני טלמור: זה נראה לי קצת מרחיק לכת כי אנחנו מדברים על הקלה על מדיניות ויש פער מאוד גדול, מדיניות זה לשלוש שנים, בין הדיווח על זה שהמדיניות אושרה לבין השאלה מה קרה בשלוש השנים שלאחר מכן.
<רוני טלמור: מה שאני הייתי מציעה אם יותר לי בעניין הזה הוא קודם כל לעשות שהדיווח יהיה מוגבל בזמן.
<רוני טלמור: זאת אומרת, שאנחנו נבקש בשנתיים-שלוש שנים הקרובות באמת, כמו שאמרתם, שאתם רוצים לראות איך הדבר הזה קורה.
<רוני טלמור: דבר שני שאנחנו נדווח זה מה הסכום שפורסם לעניין הזה ושניים על מספר החברות שנהנות מההקלה.
<רוני טלמור: זאת הצעתי בעניין.
דוד רותם: יפה, כן, תודה רבה.
<שירין הרצוג: כבודו, בעניין שביקשנו אתם לא – ?
דוד רותם: לא, אני אגיד לך, אם אני לא אגמור עכשיו אני בעוד שלוש דקות אצטרך לעשות הצבעה נוספת כי אני אעבור את הזמן ומרב מיכאלי כאן, היא תדאג לזה.
<רוני טלמור: גברתי, פשוט שרת המשפטים לא תחתום על תקנה כזאת וכל התקנה הזאת תרד לטמיון אם הוועדה תשנה אותה.
<שירין הרצוג: אני יכולה לבקש מהפורום לתת איזושהי אולי הצהרה לפרוטוקול לחברות, משהו שייתן להם הרגשה – כי בעצם מרבית החברות במדד 100 הולכות להיות בהפרה.
<שירין הרצוג: אני אומרת לכם את זה כנתון.
<שירין הרצוג: אם אתם יכולים באיזושהי צורה לתת איזושהי הצהרה שתיתן להן הרגשה יותר טובה, שתתמוך בהן?
דוד רותם: אנחנו תמיד מכבדים ומעריכים חברות שהגישו בזמן.
<שירין הרצוג: עם זה לא הולכים לבנק, אדוני.
דוד רותם: אני יודע שעם זה לא הולכים לבנק, עם מה שאני אומר לא הולכים לבנק.
מרב מיכאלי: אנחנו לא מבינות איך הן הרשו לעצמן להגיע למצב שהן תהיינה בהפרה, זה מה שאני מוכנה להגיד בהחלט לפרוטוקול.
<טל עצמון: החברות היו מוכנות כבר לפני חודשים, הסיבה לזה היא שאנחנו כולנו חיכינו לדיון הזה.
מרב מיכאלי: כולכם קיוויתם שאלי יהיו תקנות מקלות.
<טל עצמון: היתה הקלה שפורסמה על ידי משרד המשפטים שאפשרה לסמנכ"לים לתת שיקול דעת, שינינו את כל המדיניות לזה וחיכינו לדיון הזה.
<טל עצמון: זה מה שקרה.
מרב מיכאלי: אני מבינה שהרעת התנאים המתמשכת כאילו בזמן האחרון לחברות לא קלה להן, אני מביעה הזדהות ואמפתיה.
דוד רותם: על סדר היום: הצעת חוק החברות (תיקון מס' 18) (קרן לתועלת הציבור והוראות לעניין חברה לתועלת הציבור).
<תמי סלע: קיימנו בישיבה הקודמת דיון עקרוני גם בשאלת שני החלקים של הצעת החוק וגם לגבי הקרנות, נשמעו הערות עקרוניות של הרבה גורמים ואם אני אסכם בגדול אז התחושה היתה שיש צורך במודל התאגידי החדש הזה של קרן לתועלת הציבור אבל היו הרבה הערות לגבי אופן ההסדרה וכל מיני היבטים ספציפיים שנגיע אליהם כשנקרא את ההוראות עצמן.
<תמי סלע: בעצם התחלנו רק לקרוא את סימן ב' החדש שמסדיר את הנושא של קרן לתועלת הציבור.
<תמי סלע: הנוסח שהונח באתר הוועדה הוא בתיאום עם משרד המשפטים כולל כל מיני שינויים בעקבות הישיבה בוועדה גם בסעיף הראשון וגם עוד כמה שינויים קלים אחרים.
<תמי סלע: היו שתי נקודות שלא סגרנו בסעיף הראשון: אחת, הערות שהערנו לגבי ההגדרה.
<תמי סלע: הסעיף הראשון הוא סעיף שבעצם מגדיר מהי קרן לתועלת הציבור מההיבט של איזה גורמים היא יכולה לממן, לתרום, כשבעצם מדובר על עמותות או חברות לתועלת הציבור או הקדשות שפועלים שלא למטרות רווח, על כל מיני גופים שהם בעצם גם עונים על ההגדרה הזו אבל הם תאגידים שהוקמו לפי החוק כמו מוסדות להשכלה השכלה, קופות חולים ובתי חולים.
<תמי סלע: יש שם גם פסקה שמאפשרת לשר לקבוע בתקנות עוד סוג של גופים שפועלים למטרות ציבוריות, המטרות הציבוריות מוגדרות בחוק החברות, וכשפה הכוונה בעיקר, ועל זה דיברנו בישיבה הקודמת, מה שראו לנגד עיניהם משרד המשפטים והגורמים שעומדים מאחורי הצעת החוק, עסקים חברתיים, ואין פה כרגע הגדרה.
<תמי סלע: עלתה השאלה האם נכון לנסות לשאוף להגדרה כזו בחוק עצמו.
דוד רותם: תמי, בואי נתחיל לקרוא ותוך כדי הקראה אנחנו נגדיר את כל מה שצריך להגדיר.
<תמי סלע: אז אני אומרת שבסעיף הראשון יש את קופות החולים ובתי החולים הציבוריים שלגביהם היו הערות שקיבלתי מהוועדות הרלוונטיות, ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.
<תמי סלע: לגבי ההגדרות עצמן אפשר גם לסגור את זה, זה יותר עניינים של נוסח:
<תמי סלע: היתה לגבי בית חולים ציבורי כללי הגדרה חדשה בחוק ההסדרים שבאמת עברה, יש לי גם את הנוסח, ולגבי קופת חולים הגדרה שהיא פשוט יותר נכונה ומקובלת כיום אבל זה לא משהו מהותי.
<תמי סלע: לגבי ההגדרה של עסקים חברתיים דובר בישיבה הקודמת, אני לא רואה פה את עו"ד אופיר כץ אבל הוא לא העביר לנו איזושהי הצעה, גם אנחנו הסתכלנו, וגם לא לכם.
דוד רותם: קדימה, נתחיל לקרוא.
<תמי סלע: אתם רוצים לנסות להגדיר הגדרה כזו, להגיע לזה בהמשך?
דוד רותם: כשנגיע לזה אנחנו נגדיר.
<תמי סלע: הגענו לזה כאן.
<אבי ליכט: אנחנו לא יודעים להגדיר את זה.
דוד רותם: אתם לא יודעים להגדיר, זה בסדר, אתם עובדי משרד המשפטים ואין סיבה שתדעו משהו.
<אבי ליכט: יושב-ראש הוועדה, אני מאוד שמח שחזרנו לשגרה ואתה שוב חוזר להעליב אותי.
<אבי ליכט: אני מרגיש עכשיו הרבה יותר בטוח.
דוד רותם: אני רוצה רק להגיד לך דבר אחד, אם אתה קורא לזה העלבה אז אין לך מושג למה אני עוד מסוגל.
<אבי ליכט: פה אני מאתגר אותך, קדימה, אין בעיה.
שולי מועלם-רפאלי: איפה היית בדיון על המשילות?
<אבי ליכט: לגבי עסק חברתי אנחנו באמת לא מתחמקים.
<אבי ליכט: ניסינו ועשינו עבודה גם בלי קשר לחוק הזה ולא הצלחנו להגדיר את זה, זה נושא מאוד מורכב, אין לנו הצעה.
<אבי ליכט: אם לאופיר כץ, שעכשיו הגיע, יש הצעה טובה אנחנו מוכנים לדון.
<אבי ליכט: אנחנו עד עכשיו לא קיבלנו הצעה כזאת ואני לא רוצה להמציא תוך כדי תנועה משהו כל כך מורכב.
<אבי ליכט: זה הכול.
דוד רותם: בואי נתחיל לקרוא.
אופיר כץ: אני מתנצל על האיחור.
אופיר כץ: מאחר ואין הגדרה מספיק טובה - - -
דוד רותם: אתה לא צריך להתנצל, לא היית חייב להגיע גם עכשיו.
אופיר כץ: לא, אני רציתי לבוא, אני מתנצל.
דוד רותם: אז שאתה רוצה זה בסדר, אז למה לך להתנצל על זה שאתה רוצה?
אופיר כץ: אני מתנצל לעצמי.
<איתן צחור: אני גם מצטרף להתנצלות.
אופיר כץ: אנחנו חשבנו שאולי כדאי רק להוסיף את המילים באותו סעיף (ו) - - -
<תמי סלע: הגענו, זה בסעיף שקראנו, קראנו את הפסקה הזו ואז התעוררה שאלה האם ראוי להגדיר.
<תמי סלע: זה סעיף שקראנו בישיבה הקודמת, 345לד.
<תמי סלע: קראנו אותו, יש תיקונים: גם הנושא של מחיקת אישור ניהול תקין, גם במימון מוסד להשכלה גבוהה תוספת "שאינו מוסד לכוונת רווח", המחיקה של סעיף (ה) ובסעיף (ו) שהפך לסעיף (ה) הנושא של עסק חברתי.
אופיר כץ: אנחנו מציעים פשוט שיוסיפו את המילים: "מיזם חברתי או עסק חברתי".
אופיר כץ: ממילא זה יוגדר על ידי השר בבוא הזמן.
אופיר כץ: זאת הצעתנו.
<תמי סלע: במקום "גופים אחרים".
<לימור תוסייה-כהן: לא, בנוסף.
אופיר כץ: לא, לרבות, להוסיף: "לרבות מיזם חברתי ועסק חברתי".
שולי מועלם-רפאלי: מה זה "עסק חברתי"?
שולי מועלם-רפאלי: זה מה שלא ברור לי.
אופיר כץ: אני לא רוצה להרחיב יותר מדי, היה דיון בערך כשנה שלמה במסגרת השולחן העגול של משרד ראש הממשלה וכיוצא בזה בשנה שעברה שדנו בעסקים חברתיים.
אופיר כץ: עסקים חברתיים למעשה הם קודם כל עסק כמו כל עסק אחר, להבדיל מעסק רגיל הם לא צריכים להשיא רווחים.
אופיר כץ: בחוק החברות כתוב להשיא רווחים, פה הם צריכים שיהיה להם רווח אבל הם לא חייבים להשיא, אבל לעומת זאת צריכה להיות תרומה חברתית מסוימת.
דוד רותם: מה זו "תרומה חברתית", אתה יכול להסביר לי?
אופיר כץ: אני אסביר מיד.
אופיר כץ: כרגע, במסגרת השולחן העגול, החליטה הממשלה בעצם שהיא רואה בנושא הזה של עסקים חברתיים או תרומה חברתית עסקים שעוסקים בהשמה או בקידום של אוכלוסיות מוחלשות ומנסים למצוא איזה פתרון של הטבות כאלה או אחרת.
אופיר כץ: אנחנו היינו רוצים כמובן שהתחום הזה יהיה הרבה יותר רחב כי אני לא רואה סיבה שמי שפועל לאיכות הסביבה לא יראו בו עסק חברתי ומי שעושה אפילו שינוי חברתי לא יראו בזה עסק חברתי.
אופיר כץ: אבל מאחר ואין הגדרה חוקית עדיין, ואני מבין שגם משרד המשפטים עובדים על זה ובטח יודעים יותר טוב ממני, לא?
דוד רותם: תגיד, אני לא מבין, כמה שנים אתה במקצוע של עריכת דין?