GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל רוזין: כי אנחנו הרי רואים שדווקא המפלגות האידיאולוגיות הולכות וקטנות, לצערנו הרב, והמפלגות הגדולות הן המפלגות הפחות אידאולוגיות אולי, או יותר מפלגות "סופרמרקט", מה שנקרא בעולם מדע המדינה.
מיכל רוזין: אני לא נגד מפלגות "סופרמרקט".
מיכל רוזין: יש אנשים שרוצים להצביע, ואנחנו רואים את זה בתוצאות הבחירות, למפלגות "סופרמרקט".
מיכל רוזין: אבל אני חושבת שדווקא אי הפגיעה במפלגות אידאולוגיות, שלא מאיימות על תהליך המשא-ומתן, שלא מאיימות על יציבות הכנסת, שלא מאיימות על יציבות הממשלה, הוא אינטרס חשוב של דמוקרטיה.
מיכל רוזין: בנושא מקריות הרכבת השלטון, והתוצאות של הבחירות יביאו לכך – כפי שתיאר את זה יפה מאוד פרופסור דיסקין, שבגלל אחוז או שניים יכולה להתהפך פה כל המפה הפוליטית ויכולה לקום ממשלת ימין, כאשר רוב הציבור רצה מרכז-שמאל, או הפוך – זו תהיה תוצאה לגיטימית מאוד של השיטה הזאת, זו תהיה התוצאה שלה.
מיכל רוזין: חבר הכנסת הופמן, אתה כל הזמן מסתמך על מה שהציעו במכון הישראלי לדמוקרטיה.
מיכל רוזין: אני יכולה להגיד לך עוד הצעות שהמכון הישראלי לדמוקרטיה הציע, שגם הן רעות ולא טובות, כמו למשל – והנה, אולי אלעזר שטרן היה שמח על כך – שיושב-ראש המפלגה הגדולה ביותר הוא זה שירכיב את הממשלה.
מיכל רוזין: זאת אומרת, שביבי נתניהו בבחירות הקודמות לא היה מרכיב את הממשלה, אלא ציפי לבני, ואולי זה היה אינטרס של המרכז-שמאל, אבל עדיין זה לא היה נכון מבחינת המפה הפוליטית.
מיכל רוזין: בסופו של דבר, אנחנו לא רוצים לקבע ככה את הדברים, שהשלטון ייצג בעצם את המיעוט בעם ולא את הרוב בעם.
מיכל רוזין: הרי כולנו רוצים, בסופו של דבר, שתהיה קואליציה שמייצגת את רוב העם.
מיכל רוזין: זה שקואליציה גם היום, בעיני, לא מייצגת את רוב העם והיא בעייתית כשלעצמה כי היא מייצגת קצוות בעם – הלכה מפה חברת הכנסת סטרוק – ולצערי, השבוע זה יעלה באופן ברור מאוד סביב ההסדר המדיני, יהיה פה משבר קואליציוני חריף, וסביב משאל העם ועוד דברים.
מיכל רוזין: כבוד היושב-ראש, אתה לא שומר על זכותי.
מיכל רוזין: אני לא יודעת למה, תמיד כשאני מדברת חבר הכנסת רותם יוצא.
מיכל רוזין: אני צריכה לקחת את זה באופן אישי?
אלעזר שטרן: במקום לשאול הפוך, למה כשאת מדברת אני מבקש - - -
מיכל רוזין: אה, אוקיי, מאה אחוז.
מיכל רוזין: אז קיבלתי את זה כמחמאה.
מיכל רוזין: אתה צודק, זה הכול אם חצי הכוס מלאה או ריקה.
מיכל רוזין: אז אני מנסה לא לראות את חצי הכוס היקה וכן לראות את חצי הכוס המלאה, וחבר הכנסת הופמן יודע שהתגייסנו, מיד עם תחילת הכנסת, עוד לפני שהוקמה הממשלה, בלי שידענו מי בממשלה – אנחנו ידענו שאנחנו לא בממשלה, אל תדאגו, לא היו לנו אשליות לרגע – התכנסנו יחד, ישבנו יחד, בתום לב, התחלנו לעבוד על איך באמת צריכה להיראות הכנסת, והייתה הסכמה אחת ברורה מאוד על השולחן: הכנסת חלשה, צריך לחזק את הכנסת, צריך לחזק את מעמד הכנסת.
מיכל רוזין: כל מה שמוצע פה על השולחן הוא לא חיזוק הכנסת.
מיכל רוזין: הוא פגיעה בכנסת, הוא פגיעה בייצוגיות, והוא פגיעה בשיטת הבחירות.
מיכל רוזין: ואני חוזרת על זה שוב: כאשר אנחנו משנים חדשות לבקרים גם את השיטה – קודם כל, לוקח לפחות קדנציה אחת או שתיים, לעם, לציבור, להבין את השינוי ולהצביע בהתאם לשינוי.
רונן הופמן: זה לא מחליש את הכנסת.
רונן הופמן: צמצום שרי הממשלה מוסיף לך עוד ח"כים - - -
מיכל רוזין: לא דיברתי על שרי הממשלה.
מיכל רוזין: אתה יודע שלא התנגדתי לצמצום שרי הממשלה.
מיכל רוזין: על זה הסכמתי אתך מראש.
רונן הופמן: תסתכלי על זה בקטע של לחזק את הכנסת.
מיכל רוזין: אני מסתכלת.
מיכל רוזין: אבל אני מסתכלת על הדברים שבאים לפגוע בכנסת, כמו למשל: שיטת הישראבלוף, שבה מפלגות ילכו ביחד לבחירות כי הן צריכות לעבור את אחוז החסימה, ושנייה אחרי זה בכנסת הן יהיו מפלגות נפרדות, ואין לזה שום משמעות חוץ מפגיעה בייצוגיות.
מיכל רוזין: רגע, אני מעשר בבוקר מחכה.
ג'מאל זחאלקה: היא אומרת דברים מעניינים, צריך לשמוע אותה.
דוד רותם: את מחכה, אבל אין לי בשביל זה שעה.
מיכל רוזין: אני לא שעה, למה שעה?
מיכל רוזין: חשבתי שאתה איננו, אני שמחה שאתה פה.
מיכל רוזין: לא אמרת, אני פה, שומע אותך.
אלעזר שטרן: אבל זה לא פעם ראשונה היום.
מיכל רוזין: אני אסכם ואומר, כל השיטות שחשבו שבהן מייצבים את הממשלה ומביאים לחיזוק הממשלה, הביאו לאנרכיה בבחירות לכנסת.
אלעזר שטרן: אני אגיד לך מה קרה פה שלשום.
מיכל רוזין: היושב-ראש, והיושב הראש המכהן לא נותנים לי לדבר , ואז אומרים לי, תקצרי.
מיכל רוזין: כל השיטות שלכאורה באו לייצב את הממשלה הביאו לכך שנהייתה אנרכיה בכנסת.
מיכל רוזין: זו המציאות בשטח, נהייתה אנרכיה.
מיכל רוזין: כאשר חזרו לשיטה הפרלמנטרית הייצוגית, נשמור עליה, זה חיזק או ייצב את הכנסת.
מיכל רוזין: כל פעם שבאו לייצג, או ללכת לכיוון של משטר נשיאותי, או לחזק את משילות ויציבות השלטון, פגעו בכנסת והביאו לכך שנהייתה פה אנרכיה.
מיכל רוזין: נהייתה יותר חקיקה פרטית, נהיו פה יותר חברי כנסת שלא ממושמעים למשמעת קואליציונית, ואני הראשונה שחושבת שצריך להיות ממושמעים למשמעת קואליציונית או אופוזיציונית, ובכלל, לסיעה ומפלגה.
מיכל רוזין: זה חשוב שיש בחירות כי אז אתה צריך גם לתת את דינך לבוחר.
רונן הופמן: אנרכיה היא בזה שכל שנתיים וחצי יש פה בחירות.
רונן הופמן: זאת האנרכיה.
רונן הופמן: כל שנתיים וחצי יש פה בחירות.
ג'מאל זחאלקה: אבל זה לא יפתור את הבעיה.
מיכל רוזין: אבל מי שיוצר את זה, זה לא הכנסת ולא המפלגות.
מיכל רוזין: מי שיוצר את זה, זה לא המפלגות הערביות ולא המפלגות החרדיות.
רונן הופמן: אין לי שום דבר נגד המפלגות הערביות - - -
מיכל רוזין: מי שיצר את זה, הם דווקא ראשי הממשלה, עם המפלגות הגדולות שלא היו מסוגלים להעביר תקציב.
מיכל רוזין: אתה יודע מה יש פה?
מיכל רוזין: אין פה משבר משילות, יש פה משבר מנהיגות.
מיכל רוזין: ואם ראש הממשלה לא יכול להגיד, אני נבחרתי ברוב קולות העם ואני הולך להסדר מדיני, ואני צריך בשביל זה ללכת למשאל עם כי בעצם אין אמון בממשלה ואין אמון בכנסת, גם של מי שיושב בתוך הממשלה, אז יש פה משבר מנהיגות ולא משבר משילות.
דוד רותם: מיכל, תודה.
מיכל בירן: יו"ר הסיעה שלנו הודיע - - -
דוד רותם: אתם לא יכולים לקבל התייעצות סיעתית כי אני הודעתי לכם במייל וגם באס.
דוד רותם: אסים.
דוד רותם: שבשעה 14:30 תהיה פה הצבעה, וכל מי שרצה לעשות התייעצות סיעתית היה צריך לעשות את זה קודם.
מיכל בירן: סליחה, היועצת המשפטית?
משה מזרחי: זאת שיטת הממשל החדשה?
אברהם מיכאלי: הפוליטיקה החדשה.
מיכל בירן: יו"ר הסיעה שלנו הגיע רק עכשיו, אנחנו מבקשים לצאת להתייעצות סיעתית.
משה מזרחי: שלחתם אס.
משה מזרחי: אם.
משה מזרחי: אסים.?
משה מזרחי: תשלחו יונות דואר במושב הבא.
משה מזרחי: מה אתם רציניים?
משה מזרחי: אני מדבר על חמש דקות.
דוד רותם: אין חמש דקות, היה לכם מספיק זמן במשך כל היום לעשות התייעצות סיעתית.
דוד רותם: יש תקנון, זה המצב בתקנון, שאם הודעתי בכתב על הצבעה, אז אין - - -
אברהם מיכאלי: דודו, תן לאופוזיציה לעשות את שלה.
משה מזרחי: מה אומר התקנון?
אברהם מיכאלי: התקנון אומר שיש צורך לצאת להתייעצות סיעתית.
משה מזרחי: לא שזה מעניין אותו הרבה, אבל מה אומר התקנון?
דוד רותם: לא, זה מעניין אותי מאוד.
<קריאה: הוא אוהב תקנון.
אברהם מיכאלי: לפני הצבעה מותר לבקש התייעצות סיעתית.
דוד רותם: לא, אבל כשאני הודעתי בכתב - - -
אברהם מיכאלי: הוא עושה שיטת משילות גם בתקנון.
דוד רותם: טוב, רבותי, אתם יודעים מה?
דוד רותם: קחו חמש דקות להתייעצות סיעתית.
דוד רותם: ב-14:55 הצבעה.
יצחק הרצוג: כבוד היושב ראש, אני מבקש לומר משהו.
דוד רותם: אני מתחיל את ההצבעה.
יצחק הרצוג: אני מבקש שתיתן לי לדבר.
דוד רותם: אחרי הצבעה.
יצחק הרצוג: לא, לפני.
יצחק הרצוג: אני חושב שטוב שחברי הכנסת יבינו את המשמעויות של ההצבעה.
יצחק הרצוג: ואין סיבה שאתה לא תאפשר לי לדבר.
דוד רותם: אני לא אאפשר לך לדבר, אנשי מפלגת העבודה כבר דיברו פה היום עד הודעה חדשה.
יצחק הרצוג: אני מדבר על ההבנות בין הקואליציה לאופוזיציה.
דוד רותם: לא מעניין אותי ההבנות בין הקואליציה לאופוזיציה.
יצחק הרצוג: אוקיי, נרשם לפרוטוקול שזה לא מעניין את יו"ר הוועדה לשמוע על ההבנות בין הקואליציה לאופוזיציה, על כל המשתמע.
דוד רותם: אני מבקש להצביע.
עדי קול: רגע.
עדי קול: הבטחת לי.
עדי קול: משפט אחד.
מיכל רוזין: אז גם לחבר הכנסת הרצוג.
דוד רותם: אל תציעי לי למי כן ולמי לא.
מיכל רוזין: הצעה אני יכולה להציע.
מיכל רוזין: אני לא מחליטה.
מיכל רוזין: אתה מחליט.
מיקי רוזנטל: בחוק החדש, שתעבירו, שם גם אסור יהיה להציע.
מיקי רוזנטל: בינתיים עוד יש, מותר.
עדי קול: בדיון משבוע שעבר היו לי כמה השגות לגבי התהליך, הליך החקיקה המהיר.
עדי קול: עדיין אני חושבת שהיינו צריכים לתת זמן רב מהותי יותר, לדיון.
עדי קול: בכל זאת אני רוצה להגיד שנעשה תהליך משמעותי עם חברי הקואליציה לגבי סעיפים מסוימים בחוק שירדו.
עדי קול: סעיף אחד משמעותי הוא סעיף שמונע מימון ממפלגות שלא עברו את אחוז החסימה.
עדי קול: אנחנו שמחים ומודים ליושב ראש שהסכים לוותר על הסעיף הזה.
מיכל רוזין: איזה סעיף?
מיקי רוזנטל: לעניין המימון.
עדי קול: יש עוד שינויים שצריך לעשות בחוק, וחברי "יש-עתיד", "התנועה" ומפלגות נוספות הסכימו שנעשה על זה דיון ארוך לקראת קריאה שניה ושלישית.
עדי קול: לי יש השגות לגבי אחוז החסימה, לגבי הנושא של פיצול המפלגות, ולגבי אי אילו סעיפים בחוק, ואני חושבת שנמצא את הזמן לדון בהם.
מרב מיכאלי: לא הבנתי בסוף מה עמדתו של חבר הכנסת הופמן - - -
<סיגל קוגוט: לגבי ההתפלגויות - - -
<קריאה: על איזה טקסט אנחנו מצביעים?
<סיגל קוגוט: יש לכם, בפניכם.
מיקי רוזנטל: אבל לא קראנו.
<סיגל קוגוט: קראנו.
<סיגל קוגוט: קודם.
<סיגל קוגוט: אני הסברתי מה ההבדל בין שני הטקסטים.
ג'מאל זחאלקה: אבל איזה טקסט?
ג'מאל זחאלקה: על מה אנחנו מצביעים?
<סיגל קוגוט: נראה לי שזה מספק מבחינת התקנון.
<סיגל קוגוט: הטקסט שאתם מצביעים עליו עכשיו הוא הטקסט, בכל מקום שהם לא זהים זה הטקסט של חבר הכנסת רותם.
<סיגל קוגוט: חבר הכנסת הופמן הסכים לשלב הזה להתמזג עם חבר הכנסת רותם על מנת שהדברים יידונו שוב אחרי קריאה ראשונה.
<סיגל קוגוט: זה אומר שמבחינת ההתפלגויות, מי שמתפלג כדין לא יקבל שוטף אם הוא מתפלג בתחילת או בסוף כנסת.
<סיגל קוגוט: לגבי המקדמות אין עכשיו הוראה, ולגבי הצוות הפרלמנטרי אין הוראה.
<סיגל קוגוט: כל הנושא של אחוז החסימה - תחילתו, כמובן, בכנסת הבאה.
דוד רותם: תודה רבה, אנחנו עוברים להצבעה.
דוד רותם: נא לקרוא בשמות חברי הכנסת.
<דורית ואג: דוד רותם – בעד רונן הופמן במקום קארין אלהרר – בעד ג'מאל זחאלקה – נגד רוברט אילטוב במקום יריב לוין – בעד יוני שטבון במקום שולי מועלם-רפאלי – בעד משה מזרחי – נגד אברהם מיכאלי – נגד מירב מיכאלי – נגד אורי מקלב – נגד אורית סטרוק – בעד דב חנין במקום אברהים צרצור – נגד עדי קול – בעד אלעזר שטרן – בעד
דוד רותם: 7 בעד 6 נגד – החוק עבר.
מיכל בירן: ככה עושים שינויים בכנסת.
מיכל בירן: על חודו של קול.
רוברט אילטוב: אני מבקש רביזיה.
<קריאה: הצבעת בעד, איך אתה מבקש רביזיה?
דוד רותם: תודיעו לי שאתם לא מבקשים רביזיה.
אברהם מיכאלי: יש תקנון.
דוד רותם: בשעה 15:30 תתקיים רביזיה.
דוד רותם: אין רביזיה.
דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק לתיקון פקודת הנישואין והגירושין (רישום)(מס' 3) (אזורי רישום לנישואין של בני זוג יהודים), התשע"ב-2012.
דוד רותם: אלעזר, אתה מוכן להתחיל לקרוא את החוק?
אלעזר שטרן: אני אקרא את מה שעבר רציפות אל מול הנוסח שהצענו.
אלעזר שטרן: הצענו איזה נוסח ויש למשרד המשפטים קצת הערות לנוסח.
אלעזר שטרן: הנוסח שהצענו בעקבות הדברים שנאמרו בדיון הקודם בוועדה על-ידי חברי הוועדה.
אלעזר שטרן: בניגוד למה שעבר רציפות, היתה גם הסכמה של נציג הממשלה ושל מרבית חברי הוועדה, שבניגוד למה שעבר קריאה ראשונה ועבר רציפות, שזה לא יוגבל אך ורק לאותה רשימה של 14 רשימות מקומות אלא שבעצם זה יהיה בכל הארץ.
<שמעון יעקבי: סליחה, היתה הסכמה של הממשלה?
<שמעון יעקבי: למה אני לא יודע?
אלעזר שטרן: זה מה שנמסר לי.
דוד רותם: אתה הממשלה?
<שמעון יעקבי: אני מנציגי הממשלה?
אלעזר שטרן: לי נמסר מנציגי הממשלה שכן.
אורי מקלב: ועדת השרים דנה על זה והחליטה?
<שמעון יעקבי: צר לי, צר לי.
אלעזר שטרן: אראל גולדברג מסר לי שזאת עמדת הממשלה.
<שמעון יעקבי: אני לא מכיר החלטה של הממשלה.
אלעזר שטרן: אני לא יכול לפתור את הבעיה שלכם בפנים.
דוד רותם: פרץ, אתה יודע משהו?
<שמעון יעקבי: אני לא מכיר.
<פרץ סגל: אני לא הייתי בדיון הקודם ואני לא יודע.
<שמעון יעקבי: זאת לא החלטה של ועדת שרים לענייני חקיקה.
<שמעון יעקבי: אז צריך להביא את זה בפני ועדת שרים לחקיקה.
דוד רותם: לא צריך להביא שום דבר בפני ועדת שרים לחקיקה.
דוד רותם: אנחנו ריבונים לחוקק.
<שמעון יעקבי: אולי נשאל את נציג משרד המשפטים.
<שמעון יעקבי: אני חושב שזה עניין עקרוני.
<פרץ סגל: אני חושב שכשנגיע להצעה אפשר יהיה ללבן את זה.
<פרץ סגל: נתחיל מהרישה.
<שמעון יעקבי: מדובר על 14 לכל הארץ אבל יש לנו כ-130 לשכות של מועצות דתיות.
דוד רותם: בכלל צריך לצמצם את הכול, גם את בתי הדין הרבניים.
דוד רותם: אלעזר, תקרא.
אלעזר שטרן: אני אקריא נוסח.
אלעזר שטרן: למשרד המשפטים יש הערות לתיקונים ושינויים.
אלעזר שטרן: "הצעת חוק לתיקון פקודת הנישואין והגירושין (רישום)(מס' 3) (אזורי רישום לנישואין של בני זוג יהודים), התשע"ב-2012.
אלעזר שטרן: הוספת סעיף 3א בפקודת הנישואין והגירושין (רישום), אחרי סעיף 3 יבוא: "מקום רישום נישואין של בני זוג יהודים 3א.
אלעזר שטרן: בני זוג יהודים המבקשים להינשא רשאים להירשם לנישואין אצל כל רשות רושמת המוסמכת לרשום בני זוג יהודים לנישואין ללא קשר למקום מגוריהם".
<אילנה מזרחי: בדיון הקודם ביקשנו לעשות הוראת תחילה ל-1 לספטמבר.
<אילנה מזרחי: אני הבנתי שלא היתה התנגדות לדבר הזה ואני רואה שזה לא מופיע פה.
<פרץ סגל: אני רוצה להתייחס לנוסח.
<פרץ סגל: צריך להבחין בין רישום לקראת הנישואין לבין רישום לפי הפקודה של הרשות הרושמת.
<פרץ סגל: ההצעה למעשה עוסקת ברישום לקראת הנישואין ולכן הסעיף צריך להיות ראשית "מקום רישום לנישואין ולא של הנישואין".
<פרץ סגל: שנית, המיקום צריך להיות סעיף 2א, לפני השלב של הרב שעורך את הנישואין והוא רושם אותם, שהוא הרשות הרושמת.
<פרץ סגל: בהתאם לכך צריך לשנות את מספור הסעיף ל-2א, את המינוח בכותרת השוליים צריך לשנות "למקום רישום לנישואין של בני זוג יהודים".
<פרץ סגל: להוסיף את המילה "יהודים" כי הרי זה עוסק רק ביהודים ובכותרת השוליים כרגע אין בה את המילה.
דוד רותם: למה אתה מתחיל?
דוד רותם: תכף חבר הכנסת אלעזר שטרן יבקש שזה יחול על כולם.
<פרץ סגל: אני מדבר כרגע על הנוסח כפי שעבר בכנסת הקודמת.
דוד רותם: יש שני נוסחים שעברו בכנסת הקודמת, יש גם את ההצעה של עתניאל שנלר.
<פרץ סגל: אני מתכוון להצעה שקיבלה רציפות וזאת ההצעה של חבר הכנסת כבל.
דוד רותם: קודם דאג הרב יעקובי שזה לא עבר בוועדת השרים.
דוד רותם: ההצעה של עתניאל שנלר עברה בוועדת שרים ואושרה.
<שמעון יעקבי: ההצעה של שנלר היתה הרבה יותר מפורטת.
<שמעון יעקבי: אני רוצה להזכיר שגם בדיון הקודם וגם בכנסת הקודמת עסקנו בהרחבה במספר נושאים שעלו תוך כדי הדיונים יחד עם היועץ המשפטי לכנסת, עוד כשזה היה בוועדת הפנים.
<שמעון יעקבי: יש נוסחים שהייעוץ המשפטי נתן - - -
איתן כבל: אין בעיה לקחת אותה ולחדש אותה.
דוד רותם: למה אתה מתערב כשאתה לא צריך?
איתן כבל: אתה צודק, יש דברים שאני מודה בהם.
<שמעון יעקבי: חבר הכנסת כבל, על-פי בקשתך שלחתי לך מייל והתייחסתי בו לשתי נקודות שעלו בישיבה הקודמת.
<פרץ סגל: הערה שנייה נוגעת לשאלה של לשכת רישום הנישואין.
<פרץ סגל: אין בחקיקה לשכת רישום הנישואין.
<פרץ סגל: חוק הרבנות הראשית קובע שהרבנות הראשית יכולה לתת כשירות לרב לכהן כרושם נישואין ויכולה למנות רושמי נישואין מבין הרבנים שקיבלו את הכשירות.
<פרץ סגל: בהתאם לכך צריך להתאים גם את הנוסח של החוק הזה לחוק הרבנות הראשית.
<פרץ סגל: כלומר, מי שרוצה להירשם לנישואין - - -
דוד רותם: למה אתה כל פעם מפיל אותי לפחים האלה?
דוד רותם: אני צריך לעשות משהו עם חוק הרבנות הראשית.
דוד רותם: אני רוצה לבטל את החוק הזה.
<פרץ סגל: אני לא נגד ואני לא בעד אבל כרגע המצב החוקי.
<פרץ סגל: כאשר מדובר במצב החוקי, הרי שהנוסח צריך להתאים למצב החוק, כלומר, שהוא צריך להירשם אצל אותו רב שקיבל מינוי לפי סעיף 2(6) לחוק הרבנות הראשית.
<פרץ סגל: כל הנושא של לשכות בכלל איננו עולה מאיזה חוק.
<פרץ סגל: אם רוצים, אפשר ליצור עכשיו בחוק לשכות, אבל גם בתקנות הוראות הנוהל של הרבנות הראשית מדובר כקיצור רב מורשה לאותו רב שקיבל את הכשירות לפי סעיף 2(6) לחוק הרבנות הראשית.
<פרץ סגל: אני מניח ששם יש אי דיוק בהוראות הנוהל כי הכוונה לאותו רב שקיבל את המינוי.
<פרץ סגל: זאת כבר שאלה.
<פרץ סגל: אני מניח שהכוונה פה שרק הרב שקיבל את המינוי לרושם נישואין לפי 2(6), הוא זה שאפשר יהיה לפנות אליו.
<פרץ סגל: לגבי הסיפא, נראה לי שאם מוסיפים בכל מקום, בלי קשר למגורים שלהם ומקום עריכת הנישואין.
<פרץ סגל: זה מובן מאליו, אם אפשר להירשם אצל כל רב שקיבל מינוי אז ברור שאין צורך בתוספת אבל אם רוצים, אפשר להוסיף את המילים האלה.
<אילנה מזרחי: אני אבקש לציין שיש פה הבחנה.
<אילנה מזרחי: מה שמכונה בפקודה "הרשות הרושמת" הוא הרב שבעצם חותם על תעודת הנישואין, בעוד שהרישום לנישואין מתבצע אצל הפקידים במועצות הדתיות בלשכות הרישום.
<אילנה מזרחי: זאת בעצם ההבחנה שהוא ניסה לדבר עליה.
<אילנה מזרחי: אני חושבת שבהקשר הזה, הרשות הרושמת, כפי שהיא בפקודת הנישואין והגירושין תואמת את הרשות שמונתה כרשות רושמת בחוק הרבנות הראשית.
<אילנה מזרחי: בעצם כאן אנחנו מבקשים להתייחס לא לרשות הרושמת ולרב שחותם אלא למי שעושה את ההליך שקודם לתעודת הנישואין בעצם, שזאת לשכת הרישום.
<אילנה מזרחי: באמת אין פה שום התייחסות ללשכת רישום.
אלעזר שטרן: אתם גם מתייחסים לנוסח שעבר רציפות.
<אילנה מזרחי: לא, אני מתייחסת לנוסח שלך.
אלעזר שטרן: בנוסח שלי אין לשכת רישום.
אלעזר שטרן: ההערה של פרץ מקובלת.
<אילנה מזרחי: אתם כן כתבתם:
<אילנה מזרחי: בני זוג יהודים המבקשים להינשא רשאים להירשם לנישואין אצל כל רשות רושמת.
אלעזר שטרן: בסדר, ההערה של פרץ מקובלת.
<שמעון יעקבי: לא שמענו התייחסות של נציג משרד המשפטים לעובדה שהשינוי המהותי הזה בין 14 לשכות - - -
דוד רותם: לא ביקשתי מהם התייחסות לזה.
<שמעון יעקבי: אני כאחד מנציגי הממשלה רוצה להבין האם יש כוונה להביא את הדברים בפני ועדת שרים לחקיקה כדי לחזור ולהתייחס לעניין.
דוד רותם: לא, אין שום כוונה כזאת.
דוד רותם: הכוונה שלי לגמור היום.
אורי מקלב: מה עמדת משרד המשפטים?
<פרץ סגל: אני חושב שיש טעות בחוק.
<פרץ סגל: הסברתי שאין דבר כזה לשכות.
אורי מקלב: תתייחס למהות.
<שמעון יעקבי: קודם דובר על 14 מקומות ועכשיו אתה מדבר על 130 מקומות.
<פרץ סגל: אני לא מדבר על מקומות.
<שמעון יעקבי: האם מבחינתך זה לא מצדיק הבאת הסוגיה הזאת מחדש?
דוד רותם: יעקבי, יש לי בקשה.
דוד רותם: יכול להיות שזה מצדיק ויכול להיות שלא.
דוד רותם: אני לא חייב שום דבר לוועדת השרים.
אורי מקלב: אני בכל אופן כן.
<שמעון יעקבי: אני מבקש שיינתן פסק זמן כדי שאפשר יהיה להעביר את הדברים לשרת המשפטים.
דוד רותם: אני לא מתכוון לתת אף פסק זמן, אני מתכוון להצביע עוד מעט.
איתן כבל: אדוני היושב ראש.
איתן כבל: בכל הכבוד, באנו להצביע היום.
איתן כבל: כל הדברים האלה נדונו וטחנו אותם עד דק.
אורי מקלב: תודה רבה אדוני.
אורי מקלב: אני רוצה לקצר בדבריי ולא לגולל את כל ההיסטוריה של החוקים האלה.
אורי מקלב: הערת פתיחה לחבר הכנסת כבל.
אורי מקלב: פעם אחת אמרת שאתה מסכים למנגנונים שהיו בחוק הקודם ואז היושב ראש משתיק אותך ואומר לך: אל תתערב, על תקלקל לי ואז אתה אומר: בסדר, טעיתי.
איתן כבל: איפה דיברתי על מנגנונים?
אורי מקלב: זה היה כשאתה מסכים לקבל את ההערות של עורך דין יעקובי אתה מסכים לקבל - - -
איתן כבל: סליחה, אני פה, מה אתה מה אתה מפרשן אותי בחיי?
איתן כבל: אני לא אמרתי דבר כזה.
אורי מקלב: אני משקף את מה שאמרת.
איתן כבל: אל תפרשן אותי.
אורי מקלב: אני לא רוצה להיכנס איתך לדיאלוג בעניין הזה, זה ממש לא משנה.
אורי מקלב: אני כן אעיר על מה שאמרת, שהנושא הזה כבר נדון בהרחבה.
אורי מקלב: אני מודיע לך שמעבר לכך שזרקתם איזו מילה בדיון הקודם שיש לכם כוונה להרחיב לכל הארץ, מעבר לזה לא היה שום דיון.
אורי מקלב: יש הבדל משמעותי מאוד בין ניסוח הצעת החוק שעברה אישור רציפות להצעת החוק שאתם מנסים להביא היום, או הנוסח שהייעוץ המשפטי לוועדה מביא.
אורי מקלב: שני חוקים היו בקדנציה הקודמת בנושא פתיחת אזור רישום נישואין.
אורי מקלב: היתה הצעת חוק של חבר הכנסת שנלר שדיברה על-כך שכל הארץ נפתח לאזור רישום נישואין אחד.
אורי מקלב: אבל זה הלך עם מנגנונים רחבים יותר, או מצומצמים יותר בהתחלה.
אורי מקלב: כשאתה פותח אזור רישום ל-130 מקומות, אם אתה רוצה לקיים מערכת רישום נישואין אמיתית ומינימאלית, אתה חייב לתת מנגנון של סנכרון בין המקומות, בין מקום עיר המגורים, בין הרישומים לבין הרב שרשם בעבר והרב שרושם בהווה.
אורי מקלב: בהצעת החוק של שנלר יש י"ז סעיפים, חלקם מאוד ארוכים.
דוד רותם: הרב עמר והרב מצגר הסכימו לה?
אורי מקלב: בוא נחכה, מחר יש בחירות לרבנות.
אורי מקלב: והיה ובאמת רב צוה"ר ייבחר, יכול להיות שאני לא אביע התנגדות.
דוד רותם: לי יש חשש שייבחר רב חרדי.
אורי מקלב: מכיוון שאתה לא מאמין במה שאתה רוצה אז בוא נחכה.
אורי מקלב: אולי הרב הראשי יסכים או לא יסכים.
אורי מקלב: אני חושב שבאמת יש משמעות לרב ראשי.
אורי מקלב: בתקופה כזאת שאין רב ראשי מכהן ונבחר אני חושב שמן הראוי להמתין.
אורי מקלב: גם אם לא ניכנס לעיכוב הזה.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים באילוץ של סוף מושב.
אורי מקלב: לא יכול להיות דבר כזה ועושה טעות גם המציע כשאנחנו מדברים על רישום נישואין, כשכל החוק הזה הוא 3 שורות ובזה נגמר כל החוק.
אורי מקלב: לא יכול להיות דבר כזה רישום.
אורי מקלב: אמרנו שרק לרשום אותך כנשוי במשרד הפנים, אתה צריך להיות במקום המגורים.
אורי מקלב: אם יש לך תעודה הרשמית ועברת את כל התהליך ואתה רוצה רק לרשום אותך בספח, לא נותנים לך ויש הגבלות של משרד הפנים.
אורי מקלב: באף משרד אין דבר כזה שכל אחד יכול להירשם בכל מקום.
אורי מקלב: אתה לא יכול לבחור את הרישום שלך הפורמאלי, קל וחומר כאשר רישום נישואין הוא בכלל לא פורמאלי.
אורי מקלב: זה רישום שמאחוריו צריך לערוך תהליך של בדיקות ובירורים.
אורי מקלב: צריכה להיות לזה מיומנות ספציפית מיוחדת ומקומית.
אורי מקלב: לכן, הצעת החוק שהרחיבה את אזור הרישום לכל הארץ נתנה מנגנונים מינימאליים והכרחיים לפתיחה של 130 מקומות.
אורי מקלב: הפרוצדורה צריכה לעשות בדרך שגם אם בסופו של דבר אתה נרשם לא בעיר מגוריך וגם לא בן זוגך רשום, יש מעבר ויש תיאום בין רושמי הנישואין.
אורי מקלב: במקום מגוריך נמצא מרכז רישום הנישואין שלך.
אורי מקלב: או, צריכה להיות איזו מערכת מסונכרנת.
אורי מקלב: מנגד היתה הצעת חוק פשרה שדיברה על לשכות ארציות.
דוד רותם: פשרה של מי?
אורי מקלב: פשרה פוליטית או לא פוליטית.
אורי מקלב: יכול להיות שהיא היתה פשרה שנעשתה על-ידי הרבנים הראשיים.
דוד רותם: אתה יודע שבחוק של פאינה ושל איתן כבל, הרבנים הראשיים לא היו מעורבים, למזלי.
אורי מקלב: בוודאי שהמשרד לשירותי דת היה מעורב מתחילתו ועד סופו בהצעת החוק הזאת.
אלעזר שטרן: מעורבים של הרבנים הראשיים, זה חיובי או שלילי?
דוד רותם: אם אתה שואל אותי, זה שלילי לחלוטין.
אורי מקלב: מה זאת אומרת, הם אחראים על המערכת?
אלעזר שטרן: אנחנו יודעים שאחד מהם עכשיו לא אחראי על כלום.
אורי מקלב: מינימום מעורבות של שר שנמצא במשרד הפנים, במשרד התעסוקה או בהוצאה לפועל.
אלעזר שטרן: כשאחד מהם מנע את עצמו לקבל כל החלטה, לא בטוח שנכון להזכיר את זה שהוא עומד מאחורי זה.
דוד רותם: זה לא זה, זה השני.
אורי מקלב: אדם מקבל הוצאה לפועל לביתו.
אורי מקלב: הוא רוצה להביע התנגדות למהלך הזה.
דוד רותם: בכל לשכה.
אורי מקלב: הוא לא יכול בכל לשכה.
אורי מקלב: לאחר מנגנונים שאנחנו כאן בוועדה סידרנו את זה ופעלנו.
אורי מקלב: בוודאי אתה יודע שיש לזה גיבוי.
אורי מקלב: לכן, מי שרוצה לחוקק חוק כזה, הוא יעשה בסופו של דבר נזק למי שהוא רוצה לעזור לו.
אורי מקלב: לא יעלה על הדעת שרישום נישואין יהיה בכל מקום, בכל אזור ובלי שום מנגנונים ופעולות ודברים אחרים שצריך לעשות.
דוד רותם: אם הרב הוא רב חרדי אז צריך את כל המנגנונים כי צריך לדאוג שהוא יפעל לפי ההלכה.
דוד רותם: אם זה רב של צוה"ר או דתי לאומי, אפשר לסמוך עליו.
דוד רותם: הוא יפעיל את כל הנתונים ולא צריך להכניס את זה בחוק.
איתן כבל: כבר דיברנו על זה.
דוד רותם: אני מבקש לקרוא.
אלעזר שטרן: קראתי.
אורי מקלב: אני מבקש להגיש הסתייגויות.
אורי מקלב: כדי להקל עליכם, חלק מההסתייגויות מופיעות כבר בחוק של עתניאל שנלר שמדבר על מנגנונים מינימאליים.
אורי מקלב: בהצעת החוק הזאת דיברו על אמצעים טכנולוגיים ומחשוביים.
אורי מקלב: מצד שני, הוא גם הגיש פעולות שצריך לעשות הרב שעורך את רישום הנישואין, להעביר, לקבל אישורים ומערכת הבירורים שהוא צריך לעשות כאשר הוא רושם מישהו שהוא לא ב עירו.
אורי מקלב: אני יכול להקריא את הדברים שאני מבקש להכניס בתוך ההסתייגות.
אלעזר שטרן: כמובן שיצטרכו לעשות התאמות בניסוח.
אורי מקלב: אני מדבר באופן רגוע לא רק בגלל עייפות בגלל שנראה לי שהיושבים סביב השולחן הזה בכלל לא מבינים לקראת מה הם הולכים.
אורי מקלב: הם לא מבינים שזה יביא לפתיחת ספר יוחסין באופן ברור.
אורי מקלב: יהיו כאן שני רושמי נישואין.
אורי מקלב: לא רק זה.
אורי מקלב: יהיו אנשים שלא יקבלו את רישום הנישואין של הרבנות הראשית והמאגר של הרבנות הראשית היום, שהיא מקובלת על כל המגזרים.
שולי מועלם-רפאלי: כבר היום יש מקומות שלא מקבלים את הגיורים של הרבנות הראשית.
דוד רותם: מרבית אלה שלא מקבלים, זה כאלה שלא מכירים את ההלכה.
דוד רותם: הם לא יודעים שגבר ואישה שחיים יחד לא צריכים רב יותר.
איתן כבל: לגמרי.
איתן כבל: בגלל זה בגירושין, גם אם לא נישאו, צריך לעבור הליך גירושין מלא.
איתן כבל: אנחנו בעניינים, לא יצאנו מהשיעורים.
אורי מקלב: לפי מה שהוא נאם אתמול יותר טוב שלא יגיד איפה הוא למד מפני שראש הישיבה שלו היה מתהפך בקברו.
אורי מקלב: בזה אני בטוח, את זה אתה גם יודע, שהוא מתהפך בקברו.
אורי מקלב: הנאום הכי גרוע אתמול במליאה היה שלך.
אורי מקלב: לשאת שם קדוש לשווא.
אורי מקלב: אתה אפילו לא יודע את המשמעות של החוק הזה.
איתן כבל: חבר הכנסת מקלב, אתה יודע מה היתרון של הדת היהודית על דתות אחרות?
איתן כבל: שאני לא צריך מתווך.
איתן כבל: אני לא זקוק לשום מתווך.
איתן כבל: זה יתרונה של הדת.
איתן כבל: אתה יודע מתי התחילו הבעיות?
איתן כבל: כשנכנסו המתווכים.
איתן כבל: מה שאנחנו עושים פה זה לפרק את המתווכים.
איתן כבל: חבר הכנסת מקלב, עשה לי טובה.
איתן כבל: אתה מדבר איתי על עץ?
איתן כבל: אתם בתוככם יש לכם - - -
אורי מקלב: אתה תביא ממזרים בישראל באופן ברור מאוד.
איתן כבל: אני מביא ממזרים, טוב לדעת.
אורי מקלב: אתה תביא פסולי חיתון.
איתן כבל: אתם חוסכים בממזרים כי אתם לא מתחתנים עם שליש מהעם.
אלעזר שטרן: אתם מביאים התבוללות בעם ישראל.
אלעזר שטרן: את זה אפשר לבדוק.
אורי מקלב: גם הרפורמים טוענים את הטענה הזאת.
איתן כבל: אולי יש לך עוד כמה דברים כדי שאני אדע מי אני.
דוד רותם: אתה לא מרבה ממזרים בישראל כי יש לך רק בנות.
אורי מקלב: אני יכול לקצר בעניין הזה.
אורי מקלב: אני רוצה לאמץ את סעיף ו', ז', ח', ט', י', יא.
אלעזר שטרן: סעיף ח', כמובן בהשמטת הנושא של מאגר המידע, זה לא רלוונטי.
אורי מקלב: אולי אין מאגר מידע ובגלל זה התעכב החוק של שנלר, אז סעיף ח' בחלקו, סעיף ט', סעיף י', סעיף יא, שבכללותו מדבר על-כך שהרב רושם הנישואים צריך להעביר הודעה לרב רושם הנישואין באזור המגורים של בני הזוג.
אורי מקלב: יש מנגנון של זמן תוך כמה זמן הוא צריך לקבל תשובה, 12 יום.
אורי מקלב: במידה ויש החלטה אחרת הוא צריך להעביר לרב הראשי או לאחד שממונה.
אורי מקלב: זה בעצם תמצית של כל הסעיפים האלה.
אורי מקלב: זאת הסתייגות אחת שהיא כוללת כמה וכמה סעיפים.
אורי מקלב: ישנה עוד הסתייגות אחרת וזאת ההסתייגות שדיבר עליה עו"ד יעקבי, שרב רושם נישואין לא יעשה פרסום לעיסוקו לפי תקנות שיקבע השר.
אורי מקלב: ההסתייגות הנוספת היא שמי שיואשם בעבירה זה לא רק מי שרשם אלא גם מי שערך את הנישואין או קידם את הנושא.
אורי מקלב: אני רוצה להחמיר גם עם מי שלא היה מורשה וערך את הנישואין.
אורי מקלב: אני רוצה.
דוד רותם: אני אגיד לך למה אתה לא רוצה.
דוד רותם: אין אף ראש ישיבה ואף אדמו"ר שיקבל כושר.
אורי מקלב: עם כל זה אני רוצה שמי שיערוך את הנישואין זה יהיו כאלה שקיבלו אישור.