GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רמי בן דוד: לגבי האזרחים, אני מסכים לחלוטין, זה בסדר.
שולי מועלם-רפאלי: אז אתה רוצה את זה גם על אזרחים וגם על בתי עסק?
שולי מועלם-רפאלי: ואז, שיהיו דרגות שונות?
<רמי בן דוד: לא.
<יפעת רווה: אפשר להגיד "במהלך עסקו" ולאדם פרטי להשאיר כך.
<אפרת חקאק: אפשר להשאיר דרגת קנס ב' כמו שביקשתם לעניין בית עסק.
<אפרת חקאק: השאלה אם אתם בכלל צריכים את זה לאדם פרטי?
<אפרת חקאק: אתם יכולים גם לוותר על האדם הפרטי.
<דפנה ישראלי: להגיד "למעט אדם פרטי"
<אפרת חקאק: או "לעניין בית עסק" ואז להעלות.
<רמי בן דוד: בסדר גמור.
<אפרת חקאק: אז סעיף 13(א) יהיה לעניין בית עסק, דרגת קנס - -
<רמי בן דוד: תודה רבה.
<אפרת חקאק: לעניין מכירת בשר, עם הטמפרטורה.
<דפנה ישראלי: אני אסביר שאני לא יודעת להסביר את זה.
<דפנה ישראלי: חוק העזר הזה עבר את משרד הבריאות ואת משרד החקלאות.
<דפנה ישראלי: זה עניין מקצועי תחום הטמפרטורה.
<אפרת חקאק: ואז הכנסנו סעיף, שזה רק כשמדובר בבשר טחון במקרים מסוימים, שזה לא בפני הלקוחות.
<אפרת חקאק: זה לא שופרסל כשהם טוחנים בשר.
<אפרת חקאק: הכנסנו את זה כסייג.
<אפרת חקאק: השאלה אם אתם רוצים להוסיף את אותו סייג?
<יפעת רווה: כשיש חדר מיוחד, שזה מה שהעסק עושה, זה בסדר, אבל לא כשהוא בא לסופרמרקט.
<אפרת חקאק: אני רוצה שהוועדה תשים לב שיש עבירות שאנחנו מוסיפים ויש טבלה של עבירות שמורידים.
<אפרת חקאק: אלה כל ההערות שלי.
שולי מועלם-רפאלי: > כן, ראיתי.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו נצביע על תיקון הצווים.
שולי מועלם-רפאלי: בעד – רוב
שולי מועלם-רפאלי: <
שולי מועלם-רפאלי: > הצווים אושרו פה אחד, תודה לכולם, הישיבה נעולה.
דוד רותם: בוקר טוב, הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 40) (מסלול מזונות), התשע"ב–2012, הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
<ענת ליברמן: כבר דנו בתיקון הזה בעבר, רק אחזור בקצרה על עיקרי התיקון.
<ענת ליברמן: בעצם התיקון הזה – המטרה שלו להקים בהוצאה לפועל מסלול מזונות.
<ענת ליברמן: במסלול הזה ההוצאה לפועל תהיה אקטיבית ותיכנס בנעליו של הזוכה, אם זה זוכה פרטי ואם זה המוסד לביטוח הלאומי, כשהוא בעצמו נכנס בנעלי הזוכה ומשלם לה קצבה.
<ענת ליברמן: ההוצאה לפועל היא זו שתיזום את נקיטת ההליכים כנגד החייב ובעצם תפעיל את התיק בִמקום.
דוד רותם: אנחנו כבר גמרנו את החוק הזה והכנו אותו לקריאה שנייה ושלישית.
<דוד מדיוני: זו רק רציפות.
<ענת ליברמן: נכון, בגלל זה אמרתי את זה בעיקרה.
<ענת ליברמן: זו רציפות.
דוד רותם: הוא היה מונח כבר במליאה, כבר החליטו.
<ענת ליברמן: הוא היה מונח במליאה לקריאה שנייה ושלישית בדצמבר.
דוד רותם: לכן אנחנו בעצם נקרא את מה שהכנו, זו הייתה ההחלטה של ועדת השרים.
<ענת ליברמן: כן, נכון.
<תמי סלע: אז השינוי שיש בנוסח הוא לעניין המועדים כמובן, שפה מבוקש התחילה, אבל תיכף אקרא גם את הסעיפים, ואסביר אולי ממש בקצרה מה הדברים המשמעותיים שחברי הכנסת פה שינו.
דוד רותם: תקראי מה שיש.
<תמי סלע: המועדים שמדובר עליהם הם תחילה ב-1 בפברואר 2014, ומבחינת הכניסה המדורגת של התיקים הישנים ב-1 ביוני.
<תמי סלע: זאת אומרת, בהתחלה נכנסים תיקים חדשים שמוגשים ממועד התחילה ואילך ב-1 ביוני, ארבעה חודשים לאחר מכן מוצע שייכנסו תיקים ישנים של זוכות פרטיות, ושלושה חודשים לאחר מכן, כפי שנקבע גם בהצעה בנוסח שאושר, 1 בספטמבר, ייכנסו תיקים ישנים של המוסד לביטוח לאומי.
<תמי סלע: זה מבחינת לוח הזמנים.
<ענת ליברמן: נכון.
<תמי סלע: "חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 42 והוראת שעה), הוספת סעיף 12א" – זה סעיף כללי בעצם שחל על כל תיקי המזונות, לאו דווקא במסלול המיוחד.
<תמי סלע: הסעיף הזה אומר: רק אומר שבעצם הפכנו את זה לסעיף כללי.
<תמי סלע: זה היה אמור להיות עילה להעביר תיק ממסלול מזונות למסלול רגיל, והמסקנה של הוועדה, של חברי הכנסת הייתה שזה מוצדק - -
<ענת ליברמן: גם במסלול הרגיל.
<תמי סלע: - - גם במסלול הרגיל שתהיה הוראה כזו, ולא דווקא כעילה להעברה ממסלול למסלול.
<תמי סלע: לכן זה נקבע כסעיף שחל על שני המסלולים.
<תמי סלע: "הוספת פרק א'2 – פה באמת השינוי יותר משמעותי, שזה כל פסק-דין למזונות לפי החוק, נכנס למסלול המיוחד.
<תמי סלע: "תחולה והוראות מעבר – הוראות פרק זה יחולו" – ופה השינויים בעצם למה שמופיע כרגע – מיום 1 בפברואר 2014 עד יום 1 בפברואר 2020, הוראת השעה היא לשש שנים.
<תמי סלע: "על בקשות לביצוע פסק-דין למזונות שיוגשו בתקופת התחולה".
<תמי סלע: ב.
<תמי סלע: מיום 1 ביוני 2014 ו"עד תום תקופת התחולה יחולו הוראות פרק זה גם על בקשות לביצוע פסק-דין למזונות של זוכה שאינו המוסד, שהיו תלויות ועומדות ערב תחילת תקופת התחולה; לשכת ההוצאה לפועל תמסור לזוכה כאמור הודעה על האפשרות להעביר את התיק למסלול מזונות וכן מידע על התנהלות ההליך במסלול מזונות ובמסלול רגיל; היה הזוכה מיוצג, תימסר הודעה בעניין גם לבא כוחו.
<תמי סלע: " זה לגבי הזוכות הפרטיות.
<תמי סלע: מיום 1 בספטמבר 2014 "ועד תום תקופת התחולה, יחולו הוראות פרק זה גם על בקשות לביצוע פסק-דין למזונות של המוסד" – המוסד לביטוח לאומי – "שהיו תלויות ועומדות ערב תחילת תקופת התחולה, והן יועברו למסלול מזונות.
<תמי סלע: " לגבי המוסד לביטוח לאומי, זה המסלול היחיד, זו חובה, אין פה עניין של בחירה.
<תמי סלע: "(ב) ביקש זוכה שאינו המוסד לבצע פסק-דין למזונות, תמסור לו לשכת ההוצאה לפועל מידע על התנהלות ההליך במסלול מזונות ובמסלול רגיל והוא יבחר באיזה מסלול יבוצע פסק-הדין;" – כלומר, אין ברירת מחדל – צריכה להיות בחירה פוזיטיבית של מסלול על-ידי הזוכה הפרטית.
<תמי סלע: "לא היה הזוכה נוכח בעצמו בעת הגשת הבקשה, תמסור לו לשכת ההוצאה לפועל את המידע האמור בהקדם האפשרי לאחר הגשת הבקשה.
<תמי סלע: הגשת בקשה לביצוע במסלול מזונות והעברתה 20יד.
<תמי סלע: (א) בקשה לביצוע במסלול מזונות יכול שתוגש בכל אחת מלשכות ההוצאה לפועל שבהן פועל מסלול מזונות" – כשמדובר על לפחות לשכה אחת בכל מחוז.
<תמי סלע: "מסלול מזונות יפעל לפחות בכל אחד מהמחוזות כהגדרתם בסעיף 2(ג).
<תמי סלע: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), זוכה שאינו המוסד יכול להגיש בקשה לביצוע במסלול מזונות וכן להגיש בקשות ומסמכים ולקבל מידע בעניין הבקשה, בכל לשכת הוצאה לפועל;" – כלומר, הנגישות של הזוכות הפרטיות היא דרך כל לשכה ולשכה, אבל "התיק יתנהל בלשכת הוצאה לפועל שבא פועל מסלול מזונות, לפי בחירת הזוכה.
<תמי סלע: (ג) הגיש המוסד בקשה לביצוע במסלול מזונות, רשאי מנהל מערכת ההוצאה לפועל להעבירה ללשכת הוצאה לפועל אחרת שבה פועל מסלול מזונות, אם סבר כי הדבר נחוץ לשם ויסות העומס.
<תמי סלע: " – שוב, ההוראה לעניין הוויסות חלה רק על בקשות שמוגשות על-ידי המוסד.
<תמי סלע: "(ד) הגיש זוכה שאינו המוסד בקשה לגביית הפרשים כאמור בסעיף 10 לחוק המזונות ...
<תמי סלע: יעביר מנהל לשכת ההוצאה לפועל בקשה לביצוע במסלול מזונות שהגיש המוסד בשל אותו פסק-דין למזונות ללשכת ההוצאה לפועל שבה מתנהל תיק ההפרשים.
<תמי סלע: " – זאת אומרת, איחוד של התיק בעניין ההפרשים והתיק המקורי.
<תמי סלע: "(ה) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהוראות סעיף 11.
<תמי סלע: " – שזה סעיף שמאפשר לרשם סמכות כללית להעביר תיק הוצאה לפועל מלשכה ללשכה, זאת סמכות של המנהל שהיא סמכות לגבי תיקים - - -
שולי מועלם-רפאלי: של כל לשכה במקומה.
<תמי סלע: זה בקבוצה של תיקים מסיבות של עומס, ויש סמכות ספציפית של הרשם לגבי תיק מסוים - -
<ענת ליברמן: והסמכות של המנהל היא גם לפני המל"ל.
<תמי סלע: - - זה לא גורע ממנו.
<תמי סלע: "נקיטת הליכים במסלול מזונות 20טו.
<תמי סלע: (א) ההוראות לפי חוק זה, למעט ההוראות לפי פרק א'1," – שזה המסלול המקוצר, הרגיל – "יחולו על הליכים לפי פרק זה, בשינויים המחויבים, והם יינקטו ביוזמת לשכת ההוצאה לפועל לפי כללים שיקבע מנהל מערכת ההוצאה לפועל כאמור בסעיף זה, שיחולו אלא אם כן הורה רשם ההוצאה לפועל אחרת.
<תמי סלע: " "(ב) מנהל מערכת ההוצאה לפועל יקבע כללים בדבר הדרכים והמועדים לנקיטת הליכים במסלול מזונות, לרבות סדר נקיטת ההליכים וכן בדבר סוגי ...
<תמי סלע: החלטות שיועברו לידיעת הזוכה," – כי המתכונת היא שאחת לשנה יש דיווח לזוכה על כל ההליכים שננקטו במסלול המזונות, אבל - - -
דוד רותם: אם לא, צריך לקבוע לו זמן – תוך כמה זמן הוא יעשה את הדברים האלה?
<תמי סלע: כן, קבענו – בסוף מופיע שהכללים צריכים להתפרסם לפני שהחוק נכנס לתוקף, והבנתי שהם כבר עובדים עליהם.
<דוד מדיוני: עבדנו.
<תמי סלע: חייבים להתפרסם לפני מועד תחילת החוק.
דוד רותם: מתי הם יתפרסמו, אדוני?
<ענת ליברמן: הם יתפרסמו לפני מועד התחולה.
<דוד מדיוני: לפני – יכול להיות שזה יתחיל.
<עדי בלוטנר: כמה זמן לפני?
<דוד מדיוני: זה כבר מוכן.
<עדי בלוטנר: מוכן, ואפשר יהיה - - -
<ענת ליברמן: מוכן, נמצא בנוסח.
אורית סטרוק: לגבי הסעיף הזה יש לנו איזושהי הערה.
<תמי סלע: לגבי איזה סעיף?
מרב מיכאלי: למה שלא תמסרו הודעה מתי תפרסמו את הכללים?
דוד רותם: הם לא יודעים, הם צריכים קודם שהחוק יעבור.
<תמי סלע: תראו, בסופו של החוק יש הוראה שעד יום התחילה יקבע מנהל - -
מרב מיכאלי: שיגידו תוך שבועיים מפרסום החוק.
<תמי סלע: - - מערכת ההוצאה לפועל כללים לפי הסעיף הזה.
<תמי סלע: זה קבוע בחוק, זה לא משהו שהוא עניין של רצון טוב.
<עדי בלוטנר: ואם זה ביום התחילה, אז אין זמן להשגות.
אורית סטרוק: ברור שהוא צריך לקבוע, אבל לא כתוב איזה כללים הוא צריך לקבוע, אז מה שרציתי - - -
<תמי סלע: מה בדיוק צריך להיות בכללים?
<תמי סלע: אז אולי אסיים את הסעיף של הכללים, ואז אם יש הערות.
<דוד מדיוני: כבודו, תקבע לו"ז, אנחנו נעמוד בו.
אברהם מיכאלי: יש לכם תקציר פרסום?
<תמי סלע: כן נאמר בסעיף קטן (ג) שהכללים, ראשית, צריכים באמת להתייחס לדרכים ולמועדים, כאמור גם לגבי סדר נקיטת ההליכים.
<תמי סלע: (ג) אומר: "הכללים ייקבעו בהתחשב בצורך לנקוט הליך מוצדק ויעיל בנסיבות העניין לשם גביית החוב, שפגיעתו בחייב אינה עולה על הנדרש נוכח הליכים אחרים שכבר ננקטו ועדיין ניתן לנקוט לשם גביית החוב.
<תמי סלע: " – כלומר, מידתיות בהליכי הגבייה.
<תמי סלע: לעניין מאסר שאפשרי לגבי חוב מזונות: " (ד) הכללים יבטיחו כי לשכת ההוצאה לפועל לא תיזום מאסר לפי פרק זה אלא אם כן – (1) נוכח הליכים אחרים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל הנדרש, והגבלות אחרות שהוטלו עליו"...
<תמי סלע: "אם הוטלו, אין הליכים אחרים שפגיעתם בחייב פחותה ויש בהם כדי להביא לתשלום החוב; (2) נמסרה לזוכה, זמן סביר מראש, הודעה על הכוונה ליזום מאסר.
<תמי סלע: " – בעצם ההוראה הזו לגבי הכללים מחמירה יותר ממה שהחוק קבע עד היום לגבי מאסר במזונות.
<תמי סלע: היא דורשת מהרשות, כשהיא קובעת כללים לעניין המאסר, אפילו להיות קפדנית יותר ממה שעד היום החוק קבע בעניין הזה.
<תמי סלע: והעניין האחרון לגבי הכללים – "(ה) הכללים ייקבעו כך שתינתן עדיפות לטיפול בבקשות לביצוע במסלול מזונות של זוכים שאינם המוסד על פני טיפול בבקשות כאמור של המוסד.
<תמי סלע: " ו-"הכללים יפורסמו ברשומות.
<תמי סלע: " – כמובן.
<תמי סלע: הערות לגבי הסעיף הזה?
אורית סטרוק: רציתי להעיר לגבי סעיף 20טו(ב).
אורית סטרוק: כתוב שמנהל מערכת ההוצאה לפועל יקבע כללים.
אורית סטרוק: השאלה איזה כללים הוא יקבע.
אורית סטרוק: ומה שרציתי להציע, זה שהכללים יהיו כאלה שמתעדפים את הזוכות הפרטיות.
<ענת ליברמן: כתוב בסעיף קטן (ה).
<דוד מדיוני: כתוב.
<תמי סלע: כתוב ב-(ה) ש"הכללים ייקבעו כך שתינתן עדיפות לטיפול בבקשות לביצוע במסלול מזונות של זוכים שאינם המוסד" – כלומר הזוכות הפרטיות – "על-פני טיפול", והבנתי גם שכבר יש כל מיני עדיפויות - - -
<דוד מדיוני: גם מערכת מחשוב תומכת בזה.
דוד רותם: ואגב, אין סיבה בעולם לתעדף.
דוד רותם: משום שהרי בסופו של דבר המוסד לביטוח לאומי יפסיק לשלם כשלא יהיה לו כסף, אז אנחנו לא צריכים לתעדף.
<ענת ליברמן: ובכל זאת מקובל פה על כולם שהפרטיות - - -
<דוד מדיוני: על-פי בקשת הוועדה, זה מה שעשינו.
דוד רותם: לא יודע מה זה, כתוב בחוק, מה אני אעשה.
דוד רותם: יש הרבה שגיאות בחוק הזה.
<תמי סלע: "עדכון תיק 20טז.
<תמי סלע: (א) זוכה שהגיש בקשה לביצוע במסלול מזונות ידווח ללשכת ההוצאה לפועל על כל תקבול שקיבל על חשבון החוב שלא באמצעות הלשכה, וכן על כל שינוי בגובה החוב או בנסיבות המשפיעות על גובה החוב; דיווח כאמור יימסר ללשכה בתוך שבעה ימים ממועד קבלת התקבול או ממועד השינוי, לפי העניין.
<תמי סלע: (ב) רשם ההוצאה לפועל רשאי לדרוש מהזוכה למסור מידע עדכני ושוטף על כל תקבול או שינוי כאמור בסעיף קטן (א), וכן רשאי הוא להורות ללשכה על השהיית הליכים כל עוד לא מסר הזוכה את המידע כנדרש.
<תמי סלע: (ג) חייב בתיק מזונות ידווח ללשכת ההוצאה לפועל על כל תקבול ששילם לזוכה על חשבון החוב שלא באמצעות הלשכה, בתוך שבעה ימים ממועד התשלום; הגיש החייב בקשה שבה טען טענת פרעתי לפי סעיף 19 לגבי תקבול ששילם שלא באמצעות הלשכה ולא דיווח עליו לפי סעיף זה, לא יעוכבו ההליכים בתיק עד תום הדיון בבקשתו בטענת פרעתי, אלא אם כן שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי קיימות נסיבות המצדיקות את עיכוב ההליכים.
<תמי סלע: " – כל הנושא הזה של הדיווחים חשוב בהקשר הזה בגלל שהלשכה בעצם היא זו שיוזמת את ההליכים, היא חייבת להיות כל הזמן מעודכנת לגבי מצב החוב בתיק, שלא יצא שינקטו הליכים כשבעצם החוב נפרע או שולם.
<תמי סלע: לעתים דברים משולמים שלא באמצעות הלשכה, ואז אם אין דיווח, הלשכה לא יודעת מה מצב החוב בתיק.
<תמי סלע: "מסירת מידע על החייב 20יז.
<תמי סלע: (א) בעת הגשת בקשה לביצוע במסלול מזונות, ימסור הזוכה כל מידע הידוע לו על החייב העשוי לסייע בגביית החוב.
<תמי סלע: (ב) הגיע לידיעת הזוכה, בכל שלב שבו מתנהל התיק, מידע על החייב העשוי לסייע בגביית החוב, יודיע על כך מיד ללשכת ההוצאה לפועל.
<תמי סלע: (ג) לעניין זוכה שהוא המוסד, יחול סעיף זה על מידע שהמוסד רשאי לעשות בו שימוש לשם גביית החוב.
<תמי סלע: " – זה נוסף בגלל שבידי המוסד לביטוח הלאומי נמצאים הרבה מאוד פרטים על אנשים, לא כולם רלוונטיים לגביית החוב.
<תמי סלע: "דיווח שנתי לזוכה שאינו המוסד 20יח.
<תמי סלע: מדי שנה ועד לפירעון מלוא החוב הפסוק בפסק-דין למזונות, תדווח לשכת ההוצאה לפועל לזוכה שאינו המוסד, על הפעולות שנקטה לשם ביצוע החוב במסלול מזונות; בהודעה יצוין כי הזוכה רשאי, בכל עת, להעביר את התיק למסלול רגיל.
<תמי סלע: העברת ביצוע פסק-דין למזונות ממסלול מזונות למסלול רגיל 20יט.
<תמי סלע: (א) ביצוע פסק-דין למזונות של זוכה שאינו המוסד יועבר ממסלול מזונות למסלול רגיל בהתקיים אחד מאלה: רשם ההוצאה לפועל קבע, בהחלטה מנומקת, כי התיק אינו מתאים לביצוע במסלול מזונות; (2) לפי בקשת זוכה שאינו המוסד.
<תמי סלע: (ב) הודעה על העברת תיק ממסלול מזונות למסלול רגיל תימסר לחייב, ואם התיק הועבר בהחלטת רשם ההוצאה לפועל – גם לזוכה.
<תמי סלע: " – הייתה הערה שקיבלנו לגבי העברת תיק ממסלול – לגבי העובדה שבכל מקרה צריך להודיע לזוכה על העברת תיק ממסלול מזונות למסלול רגיל, גם אם זה נעשה לבקשת הזוכה.
<תמי סלע: אבל במקרה שזה לבקשת הזוכה אין שיקול דעת, וברגע שהזוכה מבקשת להעביר את התיק למסלול רגיל אוטומטית - -
שולי מועלם-רפאלי: הוא עובר.
<תמי סלע: - - הוא מועבר, אז אין כל כך מה להודיע, כי אין שאלה האם זה יועבר או לא יועבר.
<תמי סלע: "(ג) הועבר תיק ממסלול מזונות למסלול רגיל, ניתן להמשיך בביצוע הליכים תלויים ועומדים שהוחל בנקיטתם במסלול מזונות ולעשות שימוש במידע על החייב שנמסר לשם ביצוע החיוב במסלול מזונות.
<תמי סלע: " עוד סעיף שנוסף, שחברי הכנסת הוסיפו בוועדה: "העברת ביצוע פסק-דין למזונות ממסלול רגיל למסלול מזונות" – כלומר, גם את תמונת הראי.
<תמי סלע: "20כ.
<תמי סלע: (א) הודעה על העברת תיק ממסלול רגיל למסלול מזונות תימסר לחייב.
<תמי סלע: (ב) הועבר תיק ממסלול רגיל למסלול מזונות, ניתן להמשיך בביצוע הליכים תלויים ועומדים שהוחל בנקיטתם במסלול רגיל ולעשות שימוש במידע על החייב שנמסר לשם ביצוע החיוב במסלול רגיל.
<תמי סלע: שכר טרחת עורך-דין במסלול מזונות 20כא.
<תמי סלע: על אף האמור בסעיף 10" – שזה הסעיף הכללי שעוסק בשכר טרחת עורכי-דין בהליכים בהוצאה לפועל – "זוכה אינו זכאי לשכר טרחת עורך-דין בתיק הוצאה לפועל במסלול מזונות, ואולם רשם הוצאה לפועל רשאי להחליט אחרת לגבי זוכה שאינו המוסד במקרים שבהם, לדעת הרשם, ייצוג הזוכה בידי עורך-דין מוצדק בנסיבות העניין.
<תמי סלע: " – גם פה חברי הכנסת הורידו את הדרישה לטעמים מיוחדים שיירשמו, כי בעצם יש מקרים שבהם יש הצדקה - -
שולי מועלם-רפאלי: יש שיקולים.
<תמי סלע: - - נקודתית לעניין כזה או אחר לייצוג על-ידי עורך-דין, אבל לא ברצף הרגיל - - -
דוד רותם: רשם שיקבל החלטה כזאת, אני מציע להעביר אותו להדחה.
<תמי סלע: "חובת דיווח לכנסת" – עוד סעיף שחברי הכנסת הוסיפו בדיונים שהתקיימו כאן – "שר המשפטים ימסור לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון על יישום הוראות פרק זה;" – כמובן במהלך שש השנים של תחולת הוראת השעה – "הדיווח יכלול בין השאר פירוט לגבי כל המפורטים להלן בשנה שאליה מתייחס הדיווח, תוך הבחנה בין בקשות המוסד לבקשות זוכים שאינם המוסד ובין בקשות לביצוע פסקי דין למזונות המגיעים לבן זוג, לצאצא או להורה: (1) נתונים על הגבייה במסלול מזונות ועל הגבייה בתיקי מזונות במסלול הרגיל; (2) מספר הבקשות שהוגשו לביצוע במסלול מזונות ומספר הבקשות שהוגשו לביצוע פסק-דין למזונות במסלול רגיל; (3) מספר התיקים שהועברו ממסלול מזונות למסלול רגיל ופירוט הטעמים להעברתם; (4) מספר התיקים במסלול מזונות שבהם נפסק שכר טרחת עורך-דין; (5) סוגי הליכים שננקטו במסלול מזונות ומספר ההליכים שננקטו בכל סוג;" – זה בעצם אמור לאפשר אחר כך לחברי הכנסת להחליט האם להפוך את המסלול הזה למסלול קבוע או לא להמשיך אותו או לאפשר עוד כמה שנים של בחינה.
<תמי סלע: "תקנות לעניין" - - -
<ענת ליברמן: רק שנייה, אני רק רוצה לבקש שהדיווח הזה יימסר במסגרת הדיווח השנתי, שממילא מועבר על-ידי שר המשפטים - -
<דוד מדיוני: בפרק נפרד.
<ענת ליברמן: - - לוועדת חוקה.
<ענת ליברמן: בפרק נפרד למסלול הזה, פשוט כדי לא להעמיס דוחות מיותרים על הוועדה.
דוד רותם: אחת לשנה, מה זה אכפת לי.
<ענת ליברמן: זה מיותר.
<ענת ליברמן: אחת לשנה ודיווח רגיל.
דוד רותם: דיווחים לוועדה זה מיותר.
<ענת ליברמן: לא, זה מעמיס – זה מעמיס כשיש דוחות נפרדים.
<דוד מדיוני: אבל עדיף שזה יהיה ביחד באותו מקום.
<ענת ליברמן: עדיף שיהיה קובץ אחד שיכיל גם את המסלול המקוצר וגם את מסלול המזונות.
אברהם מיכאלי: כי את דואגת לוועדה?
אברהם מיכאלי: את דואגת לוועדה, תדאגי למשרד המשפטים – תגידי את האמת.
אברהם מיכאלי: גם יושב-ראש הוועדה ישמח שלא תדווחי לו.
<ענת ליברמן: אדוני, אנחנו ממילא מדווחים גם בדיווח השנתי.
<ענת ליברמן: אנחנו ממילא מכניסים פרק גם של המסלול המקוצר, ואנחנו בעזרת השם, נכניס גם את של מסלול מזונות, אז אין טעם שנגיש את זה גם בדוח השנתי וגם בדוח נפרד, זה מיותר.
<דוד מדיוני: חבל שזה יהיה בנפרד.
דוד רותם: אין שום בעיה, תגישו את זה יחד.
<דוד מדיוני: מצוין.
<תמי סלע: רק שיהיה את כל הפירוט שנדרש.
<ענת ליברמן: כמובן, את כל הדברים הנדרשים.
<תמי סלע: "תקנות לעניין מסלול מזונות 20כג.
<תמי סלע: (א) שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע פרק זה.
<תמי סלע: (ב) שר המשפטים יפרסם ברשומות הודעה על לשכות ההוצאה לפועל שבהן פועל מסלול מזונות.
<תמי סלע: " פה יש תיקונים שהם בעצם תיקונים קבועים בסעיפים של חוק ההוצאה לפועל שעיקרם האחדה של המינוח "פסק-דין למזונות".
<תמי סלע: בכל סעיפי החוק היו סעיפים מסוימים שבהם ההוראות חלו על כל פסקי-הדין למזונות, וסעיפים מסוימים שבהם הם חלו רק על פסקי-דין למזונות שמגיעים מן החייב לבן-זוג, ילד או הורה.
<תמי סלע: בסופו של דבר עשינו בדיקה וראינו שאין לסיבה להבחנה הזו, גם בפועל פועלים בצורה אחידה לגבי כל פסקי-הדין למזונות, אז זה בעצם מיישר קו עם המציאות.
<תמי סלע: אלה התיקונים.
<תמי סלע: ותחילה לכללים ראשונים, סעיף 13, תחילתו של חוק זה יהיה ביום 1 בפברואר 2014.
<תמי סלע: עד יום התחילה יקבע מנהל מערכת ההוצאה לפועל כללים לפי סעיף 20טו, לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 2 לחוק זה.
<ענת ליברמן: אולי אפשר להשאיר את סעיף התחולה רק לעניין 12א אם אפשר להפריד, כי בעצם 12א לא נוגע למסלול המזונות.
<תמי סלע: נכון.
<ענת ליברמן: זה סעיף כללי, והוא סעיף שדי נחוץ לנו במקרים – בעיקר לנושים, אז אולי אותו אפשר לקבוע תחולה יותר מוקדמת, נניח, עם מועד הפרסום של החוק או משהו.
<תמי סלע: אז בעצם גם את הסעיפים האחרים שהם לא תיקונים, שהם לא חלק מהוראת השעה, רק הוראת השעה מפברואר וכל הסעיפים שהם תיקונים קבועים - -
<דורית ואג: מייד.
<תמי סלע: - - מיידית.
דוד רותם: כן, בבקשה, עורך-דין מיכאלי.
אברהם מיכאלי: אני חושב שדיברנו על זה כבר גם בפעם הקודמת, לגבי טענת פרעתי בסעיף יט, להעביר אותו למסלול רגיל.
אברהם מיכאלי: אם החייב טוען שהוא שילם, אי-אפשר להשאיר את זה במסלול שלא ניתן לברר את הטענה שלו.
<דוד מדיוני: למה?
אברהם מיכאלי: לכן נחריג את זה, ונעביר את זה למסלול רגיל במקרה כזה.
<תמי סלע: זו טענה שעלתה בזמנו בוועדה – טענת פרעתי היא טענה שנטענת הרבה, שיכולה להיטען הרבה, זה תיקים ארוכים.
<תמי סלע: אפשר לברר אותה - - -
אברהם מיכאלי: אי-אפשר לברר את זה.
<תמי סלע: למה אי-אפשר לברר אותה?
<תמי סלע: הזוכה היא עדיין צד, - -
<ענת ליברמן: אפשר.
<דוד מדיוני: יש רשם.
<תמי סלע: - - היא יכולה להשיב לטענות, מתנהל הדיון, מבררים וממשיכים.
אברהם מיכאלי: עוד מעט זה יהיה כמו פקודת המסים גבייה.
<תמי סלע: מה?
<דוד מדיוני: מה פתאום?
אברהם מיכאלי: מה שאנחנו מנסים לעקור.
דוד רותם: זה פסק-דין למזונות.
<תמי סלע: עדיין יש לך רשם – הרשם מברר את הטענה.
אברהם מיכאלי: לברר?
אברהם מיכאלי: אני אומר שילמתי, מה אתה רוצה?
<דוד מדיוני: אין בעיה, אז אם הוא שילם, נברר את זה.
דוד רותם: אתה מכיר בן-אדם שחייב מזונות ולא יגיד שילמתי?
דוד רותם: כולם משלמים את המזונות, אנחנו יודעים.
<חוה תמר הר-פז: לא, יש כאלו שבאמת משלמים.
<תמי סלע: לא מונעים ממנו לטעון את הטענה ולא מונעים את בירור הטענה, ואם אנחנו נקבע שכל טענת פרעתי מעבירה את זה למסלול רגיל, אנחנו מסכלים עכשיו.
אברהם מיכאלי: הרשם מקיים דיון רק - - -
שולי מועלם-רפאלי: אתה מסרס את כל - - -
<יוסף ויצמן: אני כבר מייצג אותו במקרה הזה.
<יוסף ויצמן: אין לי איך לייצג אותו במקרה הזה.
<יוסף ויצמן: הרשות או עורך-דין – אם עורך-דין יעשה את זה, איך הוא יעשה את זה אם הוא לא מציג בתיק?
<תמי סלע: אם היא תרצה לייצג את עצמה, היא יכולה לייצג את עצמה בעניין הזה.
<יוסף ויצמן: רק ספציפי לדיון?
<תמי סלע: אם היא תרצה לקחת עורך-דין, היא יכולה לקחת עורך-דין.
<יוסף ויצמן: אבל העורך-דין צריך ללמוד את התיק, לראות את התיק, לבצע הליכים לפני כן.
<יוסף ויצמן: אי-אפשר שעורך-דין ייכנס רק לעניין של הדיון בלבד.
<יוסף ויצמן: עורך-דין חייב ללמוד את התיק, לעשות הליכים לפני כן – זה רק יגרום לחייבים להגיש טענות פרעתי, והאישה תינזק מזה.
<יוסף ויצמן: מי שתינזק מהתיקון הזה אלו הנשים בעיקר, היושב-ראש יתפנה עוד כמה דקות, הוא ישמע את זה כנראה.
מרב מיכאלי: ליושב-ראש יש חלוקת קשב מהטובות שנראו.
מרב מיכאלי: אשמח אם תסביר איך זה פוגע בדיוק בזוכות.
<יוסף ויצמן: שהעורך-דין ייצג אותו בתיק – צריכים שהעורך-דין לפני כן יבצע את כל ההליכים בתיק, ואז הוא יגיע וייצג אותה.
<שירן ברזילי גלוטר: למה זה קשור?
שולי מועלם-רפאלי: אפשר להיכנס בנקודה הספציפית הזאת.
<תמי סלע: ועוד דבר, דווקא החובה המוגברת לדווח על כל התקבולים, גם אלה שמתבצעים שלא באמצעות הלשכה, אמורה לצמצם את הטענות האלה, לעומת מצב שבו הלשכה - -
<ענת ליברמן: לא מעודכנת בתשלום.
<תמי סלע: - - לא מעודכנת.
<דוד מדיוני: דרך אגב, אנחנו בדיון הקודם, אם את זוכרת, הצענו את זה, ועורך-דין ויצמן, שכרגע טוען את הטיעון שלו, הוא זה שהציע שנוריד את זה, אם את זוכרת.
דוד רותם: הזיכרון שלך מדהים.
<תמי סלע: אבל הייתה גם באמת הצעה שעלתה מעורך-דין דנילו שהציע - - -
<יוסף ויצמן: לא הסכמנו שזה ירד.
<דוד מדיוני: שמה ירד?
<יוסף ויצמן: אתה ביקשת - - -
דוד רותם: ויצמן, יש לך טעות אחת, אתם לא צריכים להסכים.
<יוסף ויצמן: אני יודע, אבל אדוני לא היה יושב-ראש באותה ישיבה, ואני כן זוכר מה שנאמר, ולא הסכמנו.
<דוד מדיוני: בדיון האחרון הצענו שכל התקבולים ישולמו תמיד באמצעות לשכת ההוצאה לפועל, מה שמונע ברדק ובעיות בדיווחים.
<יוסף ויצמן: מצוין, בוודאי.
<דוד מדיוני: ואמרת שהשגרה היא שלפעמים האישה ממש צריכה ברגע נתון את הכסף והיא מקבלת אותו במזומן מבעלה ונחה דעת כולם, ושינינו את זה בגלל שביקשת.
<דוד מדיוני: ועכשיו מה אתה אומר?
<דוד מדיוני: אם יש פרעתי בוא נזרוק אותו כשבעצם מה שאתם מעלים - - -
<יוסף ויצמן: למה לזרוק אותו?
<יוסף ויצמן: עורך-דין יגיד שניתן לזרוק?
<דוד מדיוני: סליחה, מה שאתם רוצים, שזה יעבור למסלול הרגיל, כדי שאתם תוכלו לחזור לנהל את התיק ולקבל שכרי טרחה – בוא נקרא לילד בשמו.
<יוסף ויצמן: סליחה, שכר הטרחה שלכם גבוה משלנו, אחוז לאורך כל התיק - - -
<דוד מדיוני: איזה שכר טרחה?
<יוסף ויצמן: שכר הטרחה – אגרה בהוצאה לפועל היא הגבוהה ביותר במזונות.
<ענת ליברמן: אבל זה לא קשור למסלול המזונות.
<דוד מדיוני: זה לא קשור למסלול המזונות, זה קיים בכל המסלולים.
<יוסף ויצמן: בוודאי שזה קשור.
<ענת ליברמן: זו אגרה שקיימת בכל תיקי ההוצאה לפועל.
<יוסף ויצמן: אנחנו רוצים לייצג – אני עושה תיקי מזונות, רוצים ללמוד את התיק, אי-אפשר להגיע ספציפית לדיון וזהו.
<תמי סלע: אבל אגרה בכל מקרה משולמת.
<חנה קומט: רבותי, אולי היה כדאי שנסביר קצת מה זה "טענת פרעתי" לטובת כל מי שלא יודע.
<חנה קומט: טענת פרעתי, הדין שלה, כאשר היא מוכרעת, כמו פסק-דין של בית-משפט.
<חנה קומט: כאשר בא בן-אדם ואומר "פרעתי", זה לא חייב להיות שזה נכון שהוא פרע.
<חנה קומט: אותה סיטואציה שאתה מתאר פה, שבין בני-זוג קורים כל מיני דברים בחדרי חדרים, זו בדיוק אותה סיטואציה שמנוצלת - - - הרבה פעמים לטעון טענות שלא היו ולא נבראו, ולספר פרעתי.
<דוד מדיוני: אין שום בעיה.
<דוד מדיוני: למה זה צריך לצאת למסלול הרגיל?
<דוד מדיוני: לא הבנתי.
<חנה קומט: אישה שאין לה שום ידע משפטי ואין לה שום השכלה פיסקלית, והיא לא יודעת הנהלת חשבונות, כאשר היא יודעת שמייצגת אותה רשות האכיפה והגבייה ומוגשת טענת פרעתי, אז לתומה היא חושבת שהכול בסדר.
<חנה קומט: ובאיזשהו מקום היא יכולה למצוא את עצמה עם פסק-דין שהיא קיבלה את המזונות, כשהיא לא קיבלה אותם, רבותי.
<חנה קומט: וזה בדיוק מה שיקרה, מפני שכמו שנאמר פה, בתיקי מזונות החייב תמיד טוען שהוא שילם, גם כשהוא לא שילם, אנחנו יודעים את הדבר הזה.
<דוד מדיוני: בתיקי מזונות אין כמעט ייצוג.
<חנה קומט: הנשים ימצאו את עצמן פגועות מהמצב הזה.
<חנה קומט: אני לא חושבת שזו מילה גסה שייכנס עורך-דין ויטפל בתיק כמו שצריך והוא יוכרע.
<חנה קומט: עכשיו יש עוד בעיה, איך בדיוק זה יתנהל?
<חנה קומט: ישב הרשם, הוא יקום ממקומו וייצג את החייבת, ואחר כך יחזור למקומו?
<ענת ליברמן: אבל העניין הזה כבר נידון - - -
<תמי סלע: בסדר, אפשר להעלות את זה – פשוט חברי הכנסת חדשים, והם זכאים לשמוע את הטענה ואת התשובות לה.
<ענת ליברמן: אני רוצה להשיב, כי הועלו פה כמה טענות.
<ענת ליברמן: כבודו, אפשר להשיב לשאלה של עורכת-דין קומט?
<חנה קומט: סליחה, הייתי רוצה עוד הערה אחת להעיר - - -
<ענת ליברמן: אנחנו לא נזכור.
<חנה קומט: צריך לזכור שאם מועלית טענת פרעתי ונדחית ומשולם שכר טרחה, הרי מי שמשלם את שכר הטרחה זה אותו חייב שחייב את המזונות - - -
<ענת ליברמן: אבל זה קיים גם היום.
<ענת ליברמן: בהיבט הזה - - -
<תמי סלע: גם היום יש - - -
<חנה קומט: שלא יעלה טענת פרעתי, ואם הטענה תידחה, אז הזוכה ששיקרה ולא אמרה את האמת ובאמת גבתה את המזונות, כי היא צריכה לשאת בהוצאות – ואז ההוצאות – אין מה לעשות.
<ענת ליברמן: אז היא תתקבל, היא לא תידחה.
<ענת ליברמן: אם נדחית הטענה, זה אומר שהחייב גם לא שילם.
<חנה קומט: סליחה, אבל הובנתי, אני מניחה.
דוד רותם: עורך-דין סיבק.
<יחזקאל סיבק: אחד, אני חושב שלגבי הרגישות של טענת פרעתי, כלומר, אנחנו כבר בסיבוב שני לגבי הדיון בדבר הזה, אני חושב שמושכלת ייסוד לגבי הנושא של טענת פרעתי זה דבר ראשון שיובהר – עם הכניסה של הזוכה לתיק המזונות במסלול ובמסלול המזונות – יובהר לה שהטיפול במסלול לא כולל - -
<ענת ליברמן: מובהר.
<יחזקאל סיבק: - - טענות פרעתי, ואז היא תעשה את השיקול שלה.
<יחזקאל סיבק: וצריך להבהיר את זה בשפה – איך אמרו באזהרה בתיקון 29?