GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרב מיכאלי: יש בינינו הסכמה גמורה רק כרגע הדבר הזה הוא פשוט לא רלבנטי משום שהעיריה לא ערוכה לזה, לצערי, האמן לי.
אברהם מיכאלי: אנחנו נאשר להם את הדברים האחרים, את זה – לא נאשר.
דוד רותם: אז את (א) אנחנו מאשרים.
דוד רותם: מה עם (ב)?
דוד רותם: מה שאפשר לעשות את זה- כסייג לעבירת הקנס "...
דוד רותם: ובלבד שיש מיכל...." – מה שתציע.
<עוזי סלמן: איזה מרחק אדוני חושב שהוא סביר?
<עוזי סלמן: אם נגיד ש "בסמוך" זה עד רדיוס של 100 מ'?
דוד רותם: בואו נגיד שבהנחיות יהיה כתוב 50 מ'?
דוד רותם: זה בסדר?
דוד רותם: אנחנו לא נאשר את זה היום, אתה תודיע לנו.
<עוזי סלמן: אני אעשה בדיקה מסודרת עם אנשי המקצוע אצלנו.
<עוזי סלמן: אני אעביר הודעה מסודרת.
<עוזי סלמן: רק שזה יוכל לחזור.
דוד רותם: את הסעיף הזה לא נאשר.
דוד רותם: אנחנו מאשרים את הצו ולא מאשרים את הסעיף הזה.
דוד רותם: אני לא רוצה לקבל על זה החלטה כי אחרת תהיה לי בעיה של רביזיה.
<אפרת חקאק: אבל האם אנחנו מוציאים את הצו ואפשר לפרסם אותו, בלי הסעיף הזה?
<דורית ואג: אבל אין פיצול.
<דורית ואג: אם ירצו להביא את הסעיף, יצטרכו להביא אותו מחדש, וזו פרוצדורה של שנה, דרך משרד הפנים ומשרד המשפטים.
דוד רותם: לא, אני אחליט על זה.
<יפעת רווה: הפרוצדורה היא כשצריך לבדוק 20 סעיפים, אבל פה אין כלום.
<אפרת חקאק: אבל אתם תצטרכו להביא צו חדש.
<יפעת רווה: אני מבטיחה לעשות את זה מהר, במשרד שלנו.
<עוזי סלמן: אני יכול תוך ימים – עד סוף החודש הזה.
<עוזי סלמן: בעוד שבוע.
דוד רותם: אז אני קובע דיון המשך עד שנקבל את המכתב, בסוף החודש, ונקבע את הדיון לחודש הבא.
דוד רותם: (הישיבה הופסקה והתחדשה לאחר הישיבה הבאה) <2.
דוד רותם: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013, מועצה אזורית בני שמעון>
דוד רותם: הנושא - צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013, מועצה אזורית בני שמעון.
<אורית הלוי: המועצה האזורית בני שמעון היא בין בית קמה, צפונית לחצרים, נבטים.
אברהם מיכאלי: היו לכם נפילות באזורים מיושבים הלילה?
<אורית הלוי: אמרו "שטחים פתוחים".
<אורית הלוי: לא הלכתי לבדוק.
דוד רותם: האם יש שאלות בנושא של הצו?
<אפרת חקאק: בבני שמעון יש לנו, שוב, את העניין של מחזור.
דוד רותם: נעשה את אותו הדבר שעשינו בתל אביב.
אברהם מיכאלי: אתם ערוכים, כרשות מקומית, עם כל המתקנים של המחזור?
<אורית הלוי: אנחנו ערוכים, אבל זה קצת אחרת במועצה אזורית, שבה היישובים הם ישובים כפריים.
<אורית הלוי: זה לא כמו בעירית תל אביב שדנו בה קודם, שמדובר בה במגדלים רבי קומות.
<אורית הלוי: אלה אנשים שגרי בחצאי דונם – דונם.
<אורית הלוי: מן הסתם ה "סמוך" פה, ו "סמוך" שם – לא יכול להיות אותו הדבר.
<אורית הלוי: לא יכול להיות שעל כל בית נתקין מתקן מחזור.
<אורית הלוי: יש בדרך כלל מיחזוריות ביישובים, שמהם מפנה צוות של המועצה למיחזורית יותר גודלה, וממנה מפנים את החומר.
<אורית הלוי: אנחנו, בגדול, מועצה שמאד דוחפת לעניין של מחזור.
<אורית הלוי: מקימים אצלנו, באתר לסילוק פסולת דודאים, מתקן מחזור ראשון בארץ.
<אורית הלוי: עניין המחזור באמת בראש מעייננו.
אברהם מיכאלי: יש לכם אנשים מבוגרים אצלכם?
<אורית הלוי: ודאי.
אברהם מיכאלי: אז המבוגרים – איך הם הולכים לאותו מרחק שצריך שם לזרוק את הפסולת המופרדת?
<אורית הלוי: אני לא יודעת להגיד מרחקים.
אברהם מיכאלי: לכן אני רוצה לדעת.
אברהם מיכאלי: מבוגר בן 70 או בן 80 צריך ללכת לא 100 מ', אולי 300 מ'.
<אורית הלוי: זה פשוט אחרת.
<אורית הלוי: הכל אחרת ביישוב כפרי.
אברהם מיכאלי: איפה הוא מרוקן פח זבל?
<אורית הלוי: גם פח – יש יישובים שיש פח בקדמת כל בית, ויש מקומות שזה בכל שני בתים.
<אורית הלוי: הכל תלוי בצפיפות ובצרכים.
אברהם מיכאלי: אני לא כל כך שלם עם זה.
אברהם מיכאלי: הוא צריך ללכת?
<אורית הלוי: ודאי שהוא יצטרך ללכת.
<אורית הלוי: אי אפשר להקים מתקן מחזור שישרת בית אחד, ואפילו לא שניים או שלושה.
<אורית הלוי: צריך להיות מתקן שמשרת כמות מספקת של אנשים.
<אורית הלוי: אבל שוב, אמרתי – אנחנו במועצה שמנו מיחזוריות קטנות במקומות שקרובים יותר לבתים של האנשים ומשם מפנים למחזורית שהיא מרוחקת.
אברהם מיכאלי: המרוחקת – זה פחות מפריע לי, כי אתם מפנים לשם, כרשות.
אברהם מיכאלי: אבל אני דואג לאותם אנשים שאינם יכולים ללכת למרחקים – שאצלכם הם סבירים.
אברהם מיכאלי: אני דואג גם בסביון, דרך אגב.
אברהם מיכאלי: יש היגיון בהפרדה בין פח רגיל לבין פח מחזור כאשר יש מרחקים בין בתים.
<אורית הלוי: לא בדקתי?
<אורית הלוי: אני מתארת מצב שהוא גם שונה בין יישוב ליישוב – יש מושבים ויש קיבוצים, יש גם יישובים קהילתיים.
<אורית הלוי: לא כל ישוב דומה לשני.
<אורית הלוי: יש גם מרכזים מסחריים שגם בהם יש מתקני מחזור.
<אורית הלוי: אז כל מקום לגופו.
<אורית הלוי: ה "סמוך" פה וה "סמוך" שם לא חייב להיות אותו הדבר.
אברהם מיכאלי: אפשר להציג לנו מפה?
<אורית הלוי: אין לי פה מפה.
אברהם מיכאלי: את באה להציג פה חוק בלי מפה?
<אורית הלוי: מפה של מה?
אברהם מיכאלי: של הפיזור של המחזור.
<אורית הלוי: אין שום בעיה, אנחנו יכולים להציג.
אברהם מיכאלי: כי את גם מבקשת להטיל קנס על אותו אדם.
אברהם מיכאלי: אם זה משהו בשביל דמה, תכנית וירטואלית, זה אותו הדבר.
אברהם מיכאלי: אבל אתם מבקשים להטיל קנסות.
דוד רותם: נעשה כמו שעשינו עם עירית תל אביב.
דוד רותם: נדחה את המשך הדיון עד לסוף החודש.
דוד רותם: תעבירו לנו את מה שחבר הכנסת מיכאלי ביקש.
<אפרת חקאק: אני אוסיף שיש עוד אופציה- אם אתם רוצים לוותר על הסעיף הזה בכלל.
<אפרת חקאק: אם זה לא משהו שאתם התכוונתם לאכוף, בכל מקרה.
<אפרת חקאק: השאלה אם התכוונו לאכוף את הסעיף הזה או לא.
<אפרת חקאק: אנחנו מדברים על 3(א).
<אורית הלוי: אצלנו אנשים די ממחזרים.
<אורית הלוי: אז אולי כרגע נוותר עליו - -
דוד רותם: אל תוותרו עליו.
דוד רותם: אחרי זה, את יודעת, לחדש את זה זה סיפור מסובך.
<אורית הלוי: אבל קיבלתי פה הבטחה שהם לא יעכבו את זה.
<אורית הלוי: והפנים.
דוד רותם: לא הייתי בונה על זה.
<אורית הלוי: אני בונה בעיקר על זה שהתושבים אצלנו ממחזרים.
דוד רותם: אחר כך צריך חתימה של שר הפנים ושרת המשפטים.
דוד רותם: אל תעשי את זה.
דוד רותם: מה איכפת לך לדחות את זה בשבוע?
<אורית הלוי: פשוט, הסנקציה אצלנו פחות משמעותית כי אנשים מכבדים את ענייני המחזור.
אברהם מיכאלי: אז תורידי את הסנקציה
דוד רותם: לא הבנתי – מה, אנשים הם שומרי חוק אצלכם?
דוד רותם: אפילו כשאין חוק?
<אורית הלוי: אנשים אצלנו הם בעד מחזור.
<אורית הלוי: אתם רוצים, כמו עירית תל אביב, שנגיד מה זה "בסמוך" אצלנו?
אברהם מיכאלי: תבואו בטיעון נוסף.
דוד רותם: מה קורה עם משרד הפנים?
דוד רותם: אתם מוכנים לבטל, אולי, את הסעיף הזה שמשרד המשפטים מוכן לוותר עליו?
דוד רותם: על כך שאנחנו נצטרך לדון בכל הדברים האלה?
<אפרת חקאק: כי כפי שראיתם, הוועדה לא באמת יכולה לשקול את הבקשה לעומק.
<אפרת חקאק: הוועדה לא באמת נכנסת לתוך המנגנון הזה.
<אפרת חקאק: הוועדה בדרך כלל מאשרת.
<שירן מיזן: אני אבדוק את זה.
אברהם מיכאלי: השאלה אם יש לכם נתונים כמה תיקים בברירות משפט מרוכזים אצל התובעים העירוניים.
אברהם מיכאלי: קיבלתם נתונים על זה?
אברהם מיכאלי: משפט המשפטים אמור לדעת מזה.
אברהם מיכאלי: אני יודע שזה בפיקוח של פרקליטת המחוז.
<יפעת רווה: אני יכולה לנסות לבדוק את זה בפרקליטות.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, פעם שימשתי תובע עירוני בכמה רשויות, ואני זוכר שכאשר זה התחיל בהתחלה זה היה הלם לאזרחים, הם לא הבינו.
<יפעת רווה: תגדיר עוד פעם את השאלה - -
אברהם מיכאלי: הרי כשמגישים בסוף כתב אישום, כשיש ברירת משפט, כל רשות יש לה תובע עירוני, והוא צריך להגיש דוח פעם בשנה לפרקליטות המחוז, והיא זו שבוחנת את יעילות הרשות.
אברהם מיכאלי: אגב, הם מעירים הערות חמורות לרשות שלא הגישה תיקים לבית משפט.
אברהם מיכאלי: פרקליטות המחוז בכל מחוז יושבת עם התובעים, מקבלים דיווח ואז, לפי זה מחדשים את הרישיון.
אברהם מיכאלי: הוא בא כוח היועץ המשפטי לממשלה בתיקים.
<יפעת רווה: כן, יש פיקוח על הדברים האלה.
<יפעת רווה: אני אבדוק את זה בפרקליטות.
<יפעת רווה: <צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013 - עיריית רחובות>
דוד רותם: אנחנו עוברים לבקשה הבאה - צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013 - עיריית רחובות.
<לימור שחורי-עמית: בסוף שנת 2011 חוקקנו את חוק עזר רחובות – פיקוח על מוצרי בשר ומוצריו, ובסמוך לאחר מכן התחלנו בתהליך של שילוב החוק בצו העיריות, והנה אנחנו כאן, שנה וחצי אחרי כן, היתה תקופה די ארוכה שהמתנו לדיון בוועדה.
<לימור שחורי-עמית: זה היה הרבה לפני הבחירות, אבל אז היתה פגרת פסח, וכו', ואז היו דברים דחופים יותר, אני מתארת לעצמי, ועכשיו הגענו הלום.
<לימור שחורי-עמית: התיקון עבר את משרד הפנים ואת משרד המשפטים ואנחנו מבקשים לאשר אותו כפי שהוא.
<אפרת חקאק: רוב הסעיפים באמת מתייחסים לעניינים תברואתיים.
<אפרת חקאק: היתה לי שאלה אחת לגבי סעיף 4(יא) שלא הבנתי בדיוק באיזו סיטואציה הסעיף חל.
<אברהם צרפתי: אני אסביר.
<אברהם צרפתי: אני הוטרינר העירוני.
<אברהם צרפתי: למעשה, החוק הזה הוא פועל יוצא של עבודה בשטח, או יותר נכון – מחסור בכלים לעבודה בשטח.
<אברהם צרפתי: כל הקשור לנושא של פיקוח על איטליזים או על נקודות מכירה של מוצרים מן החי למיניהם, ושם מדובר גם על בשר, בשר בקר, עופות, דגים וכדומה.
<אברהם צרפתי: המצב בכללותו לא משביע רצון ולכן יש צורך להעמיק את הפיקוח בתוך העסקים האלה.
<אברהם צרפתי: למעשה, מיינו את העבירות על פי עבירות שיש בהן סבירות מאד גבוהה שאם יעברו אותם יגרמו למוצר בשר להיות מקולקל או אינו ראוי למאכל אדם, ואחר כך בדרגה שניה – עבירות שבהן ישנה סבירות מסוימת בתהליכים לגרום למוצר להיות לא ראוי למאכל אדם, ואחרונה היא הקטגוריה של דברים שמתייחסים לעבודת העובדים - כיסויי ראש, סינרים למיניהם – שיש בזה מן ההשפעה אבל היא לא קריטית לאיכות המוצר, עצמו.
<אברהם צרפתי: לגבי סעיף (יא) – מדובר על בשר טחון או על פעילות יצרנית מסוימת שמתבצעת בבשר, וידוע שטמפרטורה היא אלמנט מאד חשוב לנושא של התפתחות החיידקים ורמת הזיהום של המוצרים מן החי.
<אברהם צרפתי: והסעיף הזה מתייחס, למעשה, לפעולה שהיא פעולה ייחודית, פעולה שנידונה הרבה מאד במשרדי הבריאות והחקלאות שזה טחינה של בשר, כאשר בעסקים מסוימים, באיטליזים גדולים שיש להם יכולת לקבל רישיון יצרן מאת משרד הבריאות, דבר שמאפשר להם לייצר מוצרים ייחודיים לעצמם ולא ייצור המוני.
<אברהם צרפתי: במקומות האלה הם מחויבים להחזיק חדר שהוא מבודד משאר כל האיטליז שהגודל שלו הוא לפחות 6 מ', והטמפרטורה בו חייבת להיות של 12 מעלות, על מנת לבצע את ה- - -
דוד רותם: אתה הולך גם לסופר שלא במסגרת העבודה שלך?
דוד רותם: אין שם לא חדר נפרד, לא 12 מעלות.
דוד רותם: פשוט טוחנים מול עיני הצרכן.
<אברהם צרפתי: הדבר הזה מצוין גם בסעיפים אחרים בחוק - הפעולה הזו היא פעולה לשירות הלקוח.
<אברהם צרפתי: הלקוח בוחר נתח בשר ורוצה אותו טחון.
<אברהם צרפתי: האיטליזן לוקח את הנתח, חותך אותו לקוביות קצת יותר קטנות, מכניס אותו למטחנה – ואגב, המטחנה חייבת להיות מטחנה מיוחדת, מטחנה שהיא מקוררת – שומרת את ראש השבלול הזה ב-2 מעלות, וממנו הוא מפיק.
<אברהם צרפתי: במצב הזה לא צריך טמפרטורה של 12 מעלות.
<אברהם צרפתי: המצב הזה מאפשר טמפרטורה של 20 מעלות, שזו הטמפרטורה הרצויה באיטליז.
<אברהם צרפתי: זה לא מתייחס לסעיף (יא) ששם מדובר על הכנה מראש של קבבים, של קציצות כאלה ואחרות, שאנחנו כבר רואים אותם מוגשים בוטרינה.
<אברהם צרפתי: את הפעולה הזו, כאשר רוצים לקנות את המוצר טרי, צריך לייצר אותו בטמפרטורה של 12 מעלות.
אברהם מיכאלי: הדרישה הזו היא דרישה שמשרד הבריאות מקפיד עליה בכל האיטליזים בארץ, איפה שאפשרנו להם לטחון בשר?
<אברהם צרפתי: יש לי חדשות.
<אברהם צרפתי: אני רוצה להגיד שם.
<אברהם צרפתי: מי שבפועל מקפיד על ההלכה למעשה של הפעולות האלה, אלה השירותים הוטרינריים בכל רשות ורשות.
<אברהם צרפתי: המחלקה הוטרינרית היא זו שמבצעת את הפיקוח על המוצרים האלה, או על נהלי העבודה או פעולות יצרניות שמותרות או אסורות על פי החוק.
<אברהם צרפתי: מי שנותן את האישור לכך ומבצע את פיקוח העל זה משרד הבריאות, על ידי זה שהוא מאשר למקומות מאד מיוחדים רישיונות יצרן מאד ספציפיים למוצרים מסוימים.
<אברהם צרפתי: הוא מאשר את זה בפועל, הוא לא ממש מפקח על זה.
<אברהם צרפתי: מי שמפקח זה השירות הוטרינרי.
אברהם מיכאלי: למה שאלתי את זה – האם זה בסוף אינדיבידואלי, שכל וטרינר מחליט לפי הבנתו?
<אברהם צרפתי: לא.
אברהם מיכאלי: ואז יכולה להיות פה הפרדה בין רשות אחת לשניה?
אברהם מיכאלי: אישרנו ברמת גן בשבוע שעבר סוג פעולות כאלה, לא ראיתי שם דרישה כזו.
אברהם מיכאלי: אז השאלה מה ההיגיון, כי אני אתך בזה, השאלה מה ההיגיון.
אברהם מיכאלי: אם אנחנו רוצים להגיע לדרגה טובה וגבוהה יותר של איכות הבשר – שאני אדרוש את זה מכל רשות, אבל השאלה אם יש בזה היגיון.
<אברהם צרפתי: יש בזה היגיון, ואני אגיד למה, ספציפית.
<אברהם צרפתי: חוקים יש במדינה, זה נכון, אבל הם מאד מפוזרים.
<אברהם צרפתי: אני, כרופא וטרינר, שואב את הסמכויות שלי גם ממשרד הבריאות, גם ממשרד החקלאות, צו רישוי עסקים, וכדומה.
<אברהם צרפתי: אבל שכחו כולם בסוף הדרך לתת לנו את המנגנון שבעצם מחייב את האיטליזנים לעבוד על פי הנהלים, והם בעצם גורם הענישה.
<אברהם צרפתי: אז אני, היום, כשאני נכנס לאיטליזים, ואנחנו מוצאים מוצרים אסורים, או שאינם ראויים, או פגי תוקף- מה אנחנו עושים?
<אברהם צרפתי: אנחנו משמידים אותם.
<אברהם צרפתי: בין אם אני משמיד 100 או טון שלם של מוצרים, לכאורה אני מייצר נזק כלכלי לבעל האיטליז אבל בפועל אני לא מעניש אותו כי למעשה זה כבר מוצר פסול.
אברהם מיכאלי: אם היו רגילים עד היום, לפני שאתם מחוקקים את חוק העזר הזה – בעלי האיטליזים מחר יעשו לך שביתה, הפגנה בעיריה.
<אברהם צרפתי: לא, הם עובדים היום על פי הנהלים האלה.
<אברהם צרפתי: בעצם, החוק הזה מרכז את כל התהליכים.
דוד רותם: יכול להיות, אבל בוא אתי עכשיו, אקח אותך לסופר ואראה לך כמה לא מגולחים יש שם.
<לימור שחורי-עמית: ללא-מגולחים לא נוכל לתת קנסות, ממילא.
<לימור שחורי-עמית: ביקשתם לסייג את זה.
אברהם מיכאלי: לא מגולחים מסיבה אחרת?
<לימור שחורי-עמית: גם מגדלי זקן וגם כאלה שלא התגלחו בבוקר, בשני המקרים לא נוכל להטיל קנסות.
<לימור שחורי-עמית: לגבי הסעיף הזה שהטריד את הייעוץ המשפטי של הוועדה, אני יכולה אולי להציע שיירשם בסייג, בצו, שזה מתייחס לעסקים שברשותם רישיון יצרן.
<לימור שחורי-עמית: ואז אנחנו - - -
אברהם מיכאלי: זה כתוב.
<לימור שחורי-עמית: זה כתוב בסעיף (י) ולכאורה סעיף (יא) לא קשור - -
<אפרת חקאק: זה לא בדיוק כתוב, בגלל זה שאלתי את השאלה.
<לימור שחורי-עמית: - - אז אם רוצים לסייג את זה כדי שלא תהיה אי הבנה - - -
אברהם מיכאלי: יש הגדרה בחוק מה זה יצרן?
<אברהם צרפתי: ודאי.
<אברהם צרפתי: כל פעולה שמשנה את הצורה, את הטקסטורה או את מצב הצבירה של המוצר מן החי, והופכת אותו, נניח – מטרי לקפוא, או מנתח לנתחים מאד קטנים, וכדומה, אפילו האריזה של אותו מוצר נחשבת כפעולה יצרנית.
אברהם מיכאלי: אז כל איטליז הוא יצרן.
<אברהם צרפתי: כי כל איטליז, למעשה, מקבל את המוצר כמו שהוא, ונותן אותו ללקוח.
<אברהם צרפתי: נתח של רבע פרה, למשל, שתלויה על אנקול, משם עקרת הבית מבקשת אותו והוא חותך את הנתח ונותן לה.
<אברהם צרפתי: זה השירות שהוא עושה.
<אברהם צרפתי: אבל אם הוא לוקח את הנתח הזה ואחר כך חותך אותו לסטייקים, אחר כך מקפיא אותו ואחר כך שם אותו בניילון – זו פעולה יצרנית והיא מחייבת רישיון יצרן.
<אברהם צרפתי: זה לא עושים איטליזים אלא אם כן יש להם רישיון.
<אפרת חקאק: האם הוועדה רוצה להכניס סעיף או להסתפק באמירה - - -
אברהם מיכאלי: שיהיה ברור שמדובר בסייג כשמדובר ביצרן, כי אחרת נכשיל פה בעלי איטליזים.
<יפעת רווה: לא מתנגדים.
דוד רותם: תודה, אושר פה אחד.
דוד רותם: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013, מועצה מקומית מעלה עירון
דוד רותם: אנחנו עוברים לנושא הבא - צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013, מועצה מקומית מעלה עירון.
<רפאל גילילוב: אנחנו התחלנו את ההליך לפני כשנתיים-שלוש.
<רפאל גילילוב: התבקשנו על ידי המועצה המקומית מעלה עירון לעשות להם מהפכה קטנה בחוקי עזר.
<רפאל גילילוב: עברנו על כל חוקי העזר וניקינו אותם מכל סעיפים העונשין, בשלב הראשון.
<רפאל גילילוב: בשנת 2011 חוקק חוק העזר- ביטול סעיפי העונשין בכלל חוקי העזר.
<רפאל גילילוב: את השלב השני עדכנו לפני שנתיים, במסגרת התיקון – עבירות קנס, שהכנסנו 7 חוקים שביקשה המועצה, וראינו גם לנכון לייעץ להם להכניס לתוך התיקון.
<רפאל גילילוב: כאשר התחלנו את ההליך הזה לפני שנתיים התחלנו במשרד הפנים, עברנו דרך הלשכה המשפטית, וגם משרד המשפטים.
<רפאל גילילוב: היום אנחנו כאן בשעה טובה ומבורכת, עם בסך הכל 7 חוקי עזר.
<רפאל גילילוב: המועצה מבקשת לאשר את הצו בנוסחו הקיים.
דוד רותם: אם יש לי כלב ואני מבקר אצל הדודים שלי והוא עושה את צרכיו.
דוד רותם: אני משאיר את זה שם, מה זה עניינך?
דוד רותם: למה "בעל כלב יפנה מיד לכלי אשפה צואה שהשאיר כלבו במקום ציבורי או במקום פרטי שאינו בבעלותו".
דוד רותם: מה זה עניינך מה שאני עושה במקומות פרטיים, בין אם הבעלים ובין אם לא? זו בעיה שלי ושל הדודה שלי.
דוד רותם: אני מדבר על 6(ב) – פיקוח על כלבים וחתולים.
דוד רותם: מה זה עניינו מה שקורה בבית פרטי?
דוד רותם: ממתי רשות מקומית מפקחת מה קורה בבית פרטי?
<אפרת חקאק: יכול להיות שיש חצר של בניין, שרשמית זה מקום פרטי, אבל אתה לא קשור לבניין הזה.
דוד רותם: אני רוצה להבין – חוקי עזר לדוגמה זה חוקים שמשרד הפנים התקין?
<רפאל גילילוב: כן.
<רפאל גילילוב: אלה חוקים שמשרד הפנים הציע לרשויות בתור חוקים, לאמץ, והרשויות אימצו אותם בנוסחם המדויק, מילה במילה.
דוד רותם: זה חשוב שבמעלה עירון שומרים על הפסקת צהריים בין 2 ל-4.
<רפאל גילילוב: זה חקיקה ראשית, בכל מקרה.
<אפרת חקאק: זו שאלה שעולה בכל עיריה אם הם עדיין מתעקשים ורוצים לשמור על הזמן הזה.
<אפרת חקאק: יש עיריות שבהן מורידים היום את הסעיף הזה ויש עיריות שמבקשות להשאיר.
<רפאל גילילוב: על אף החקיקה הראשית, על אף התקנות?
<אפרת חקאק: אני אציין שבסעיף 10 לחוק עזר לענייני שילוט הבנתי שמורידים את הסייג שמופיע בצו.
<אפרת חקאק: אין צורך.
<יפעת רווה: כן, אין צורך.
<אפרת חקאק: בסעיף 32 (א) לאותו חוק, זה החוק הבא, שמירת איכות הסביבה ומניעת מפגעים – גם שם, אם אנחנו מורידים את הסייג – לצו יש סייג.
<יפעת רווה: זה חלק מהסעיף, והגיוני להוריד אותו.
<אפרת חקאק: אז אפשר להוריד גם את זה.
<אפרת חקאק: בעמוד 5, סעיף 77(א) לאותו חוק – הימצאות בעלי חיים ברשות הרבים, רציתי לדעת למה החרגתם כלב.
<רפאל גילילוב: ביקשו אותנו מהמשרד להגנת הסביבה להחריג כלב, מהחוק הזה, כיוון שישנה חקיקה ראשית שמסדירה את כל הנושא של כלבים וחתולים.
<יפעת רווה: אתם אוכפים אותה?
<רפאל גילילוב: אכיפה, למעשה, כרגע לא מתבצעת, אבל הם ברפורמה והם בצעדים מאד - - בכיון.
<יפעת רווה: שלא יהיה מצב שאתם לא אוכפים – לא מכוח זה ולא מכוח זה.
<רפאל גילילוב: לא, לא.
<רפאל גילילוב: זה בדיוק המצב.
<רפאל גילילוב: המועצה כרגע נמצאת בשלבים מאד מתקדמים לכיוון האכיפה.
<רפאל גילילוב: עד היום זה לא התבצע, והם מתכוונים ליישר את הקו.
<אפרת חקאק: סעיף 33(א) כמו בעיריות אחרות, האם אתם רוצים להוריד את הקנס לדרגת קנס ז'?
<אפרת חקאק: רק שנבהיר – אין לכם סעיף של מחזור כללי.
<רפאל גילילוב: לא.
<רפאל גילילוב: חיפשתי בחוק ולא מצאתי, כרגע.
<רפאל גילילוב: יש סעיף שמדבר על פינוי זבל אבל לא על מחזור.
דוד רותם: שתי שאלות: בסעיף 57- משחקים בגן.
דוד רותם: ובסעיף 51-כניסה לגן.
דוד רותם: יש לכם גני משחקים במועצה?
<רפאל גילילוב: ככל שלי ידוע – כן.
דוד רותם: ויש בהם הודעות איזה משחקים מותר ואיזה אסור?
<רפאל גילילוב: צריך להיות שילוט.
דוד רותם: אני שואל אם יש.
<יפעת רווה: אז אנחנו מתנים את זה בשילוט.
<אפרת חקאק: הוועדה ביקשה להכניס את הסייג הזה גם בעיריות אחרות.
דוד רותם: נמנעים – אין הצו אושר פה אחד
דוד רותם: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013, מועצה מקומית מזכרת בתיה
דוד רותם: אנו עוברים לצו הבא- צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"ג - 2013, מועצה מקומית מזכרת בתיה.
<אפרת חקאק: היו לי כמה שאלות לגבי הסעיפים.
<אפרת חקאק: לגבי סעיף 2 – נוסח הסעיף הוא די רחב ורציתי לדעת אם יש הבדל בין סעיף 2 לבין סעיף 3(א).
<ליאת מרקוביץ-אלון: בעצם, סעיף 2 הוא לא סעיף כללי, הוא סעיף פרטני שאומר שאתה לא יכול להוציא פסולת מרשות הפרט לרשות הרבים.
<ליאת מרקוביץ-אלון: בעצם – לא תשליך פסולת ברשות הרבים.
<ליאת מרקוביץ-אלון: סעיף 3 מדבר על הוצאת פסולת בעצם לרשות הרבים, אבל לתוך כלי אצירה, ובלבד שיש כלי אצירה.
<ליאת מרקוביץ-אלון: זה ההבדל, בעצם.
<אפרת חקאק: סעיף 26(א) – מה ההבדל בין זה לבין סעיף 3(א)?
<אפרת חקאק: וכאן יש הבדל בדרגת הקנס.
<ליאת מרקוביץ-אלון: אז אין ספק שחלקו של סעיף 26(א) מקביל לסעיף 3 כשמדברים על החלק שמדבר על הנורמה.
<ליאת מרקוביץ-אלון: בעצם סעיף 26 לצד הכלל של סעיף 3 מוסיף לנו חריג שלאחר הערתך, נכון היה אולי לאחד את שני הסעיפים הללו לסעיף אחד.
<ליאת מרקוביץ-אלון: כשהם עומדים כל אחד בפני עצמם פשוט נאלץ לקבוע - - אני מסכימה אתך שהיה מקום.
אברהם מיכאלי: 26(א) הוא יותר חמור - - -
<ערן לבב: הוא מחמיר כשכלי האצירה מלא.
<ליאת מרקוביץ-אלון: הוא אומר שכאשר כלי האצירה מלא, כשאדם ירצה להשליך פסולת, אז בעצם בזמנים, בשעות או בימים שהמועצה תקבע הוא יוכל להניח בצורה מסודרת את הפסולת מחוץ לכלי האצירה.
אברהם מיכאלי: הגיוני, מה האזרח אשם בזה שאין מקום בכלי האצירה?
אברהם מיכאלי: אבל למה להטיל עליו קנס?
אברהם מיכאלי: מי זה מגדיר מה זה צורה סבירה?
<ליאת מרקוביץ-אלון: המועצה קובעת את הימים שבהם ניתן יהיה להניח מחוץ לכלי האצירה, ולא מתי שהם רוצים.
אברהם מיכאלי: אני יודע שכל רשות – גם לה יש פינוי פסולת וגזם בימים מסוימים.
אברהם מיכאלי: אזרח שמניח לא בימים של פינוי, אז קונסים אותו.
אברהם מיכאלי: מה גובה הקנס שם?
<יפעת רווה: אני לא זוכרת, אבל זו אחת הדרגות הנמוכות.
<קריאה: 105 שקל אם הפח היה מלא, אבל אם הוא השליך שלא בפח, אז הקנס הוא גבוה יותר.
<ליאת מרקוביץ-אלון: היא מופחתת מסעיף 3.
<יפעת רווה: בדרך כלל עושים את זה בהשוואה לרשויות מקבילות.
אברהם מיכאלי: לדעתי צריך להטיל קנס על הגננים שזורקים את הגזם ברחוב.
<אפרת חקאק: מה שלי הפריע – שמי שמניח פסולת מחוץ לכלי אצירה, לא ברור לי איזה קנס יוטל עליו.
<ערן לבב: 105 שקלים, אם זה לא ביום הנכון.
אברהם מיכאלי: סעיף 26(א).
<אפרת חקאק: אז מה זה סעיף 3(א)?
<ליאת מרקוביץ-אלון: הוא מדבר על אדם שמשליך.
<אפרת חקאק: מתי יש קנס של 105?
<ליאת מרקוביץ-אלון: כשהוא רצה להשליך לכלי האצירה, והכלי היה מלא.
<שירן מיזן: והוא פינה שלא ביום פינוי.
<שירן מיזן: זה כמה תנאים מצטברים.
<אפרת חקאק: זה לא בדיוק כתוב ככה.
<אפרת חקאק: כתוב: "לא יניח אדם או מי שפועל מטעמו פסולת מחוץ לכלי האצירה לפסולת.
<אפרת חקאק: ...., זה הרישה.
<אפרת חקאק: אפשר לסייג את זה, או אם אתם רוצים להסתפק בהצהרה.
אברהם מיכאלי: אנחנו מבינים את זה, תנסחי לפי הכוונה.
אברהם מיכאלי: הם לא רוצים לקנוס את מי שביום של פינוי שם את זה, ובימים אחרים – מדרבנים את האזרח לא להוציא החוצה.
<שירן מיזן: חבר הכנסת מיכאלי אומר שהמשפט הראשון שקובע את הנורמה מוזכר פה פעמיים.
<שירן מיזן: בגלל זה צריך להיות כתוב בסייג "לעניין..... היה ולא..." – והמשך המשפט.
<ערן לבב: אבל ההבדל כתוב ברחל בתך הקטנהף ביום שיש פינוי וביום שאין פינוי.
דוד רותם: אז תתקני את הניסוח באופן שיהיה ברור.
<אפרת חקאק: עוד הערה, לעניין הקטנת נפח של פסולת.
<אפרת חקאק: השאלה אם אתם רוצים להוריד את דרגת הקנס, כמו בעיריות אחרות.
<שירן מיזן: כן.
<אפרת חקאק: ולעניין סעיף 2 – השאלה אם אתם רוצים להשאיר אותו כמו שהוא?
<אפרת חקאק: שוב, הוא די רחב.
דוד רותם: שלא ילכלכו את הרחובות שלנו.
דוד רותם: שלום לכולם, אני פותח את הדיון.
<יפעת רווה: אנחנו העברנו לכם, במסגרת המעבר ההדרגתי של הרשויות המקומיות לברירות משפט, עוד 8 רשויות שביקשו לעבור לברירות משפט.
<יפעת רווה: כמו שאתם יודעים, זה יותר יעיל, יותר חסכוני, יותר ראוי ויותר נכון.
<יפעת רווה: אנחנו ממליצים לעשות את זה.
<אפרת חקאק: אני אעיר שיש נוסח טיפה שונה ממה שיש על שולחן הוועדה, עם תיקונים רק של נוסח.
<יפעת רווה: מדובר ב-7, כי עמק המעיינות כבר אושר בשבוע שעבר.
<אפרת חקאק: בדרך כלל בוועדה אנחנו לא עוברים על כל העבירות המנויות.
<אפרת חקאק: בעניין של שיטת הפרוצדורה- אנחנו שוב נעיר למשרד המשפטים שאם אתם רוצים להביא תיקון, סעיף 228 לחסד"פ - -
דוד רותם: כן, אנחנו נודה לכם אם זה לא יצריך אישור של הוועדה.
<יפעת רווה: לא קיבלנו אישור של משרד הפנים על זה.
<יפעת רווה: אם אני מקבלת אישור מהם אני מבטיחה לכם - - -
דוד רותם: אין לנו עניין להתעסק בחוקי עזר.
<יפעת רווה: אתה רוצה שנעשה תיקון שפוטר אותך מזה?
<יפעת רווה: אין בעיה.
דוד רותם: כן, אני רוצה תיקון.
דוד רותם: ששר הפנים יאשר את זה.
דוד רותם: את יודעת, כל ראש עיר שאנחנו פה מתעסקים אתו נבחר ביותר קולות מכל חברי הוועדה.
<יפעת רווה: לנושא השני – באמת, אין שום בעיה.
<יפעת רווה: אפשר להצביע על הוראות המשפט?
<יפעת רווה: על כולם יחד.
אברהם מיכאלי: איזה הערות היו לך?
<אפרת חקאק: לא היו הערות.
<יפעת רווה: לוקחים את כל חוקי האזור שלהם ומעבירים אותם מברירת קנס, שזה ממלא את בתי המשפט, לברירת - - -זה עניין טכני.
דוד רותם: אז מי בעד?
דוד רותם: תודה, אושר פה אחד, הישיבה נעולה.
דוד רותם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה בנושא אישור שינוי בתקנון הקרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים.
דוד רותם: הגברת קלהורה בבקשה.
<תמר קלהורה: בוקר טוב אדוני היושב ראש.
<תמר קלהורה: שרת המשפטים, קרנית ואני, מביאים בפני ועדת החוקה, בפעם הראשונה מזה 35 שנה, תיקון לתקנון קרנית.
דוד רותם: למה מיהרתם?
<תמר קלהורה: יושבים אתי היועץ המשפטי של קרנית ומנכ"ל קרנית והם יסבירו בדיוק את הצורך שעלה בסופו של דבר לתקן את התקנון.
<תמר קלהורה: אני אומר כך, קרנית היא לא חברת ביטוח, היא תאגיד סטטוטורי, שמפצה על פי דין אנשים שנפגעו בתאונות דרכים.
<תמר קלהורה: במובן של בירור התביעה ותשלום הפיצויים, היא דומה לחברת ביטוח, אבל היא לא חברת ביטוח, כי אין לה מבוטחים, אין תהליך של חיתום והמשמעות היא שפורמאלית היא לא כפופה לפיקוח של המפקח על הביטוח, שהחוק, שמכוחו הוא פועל, מסמיך אותו לפקח רק על חברות ביטוח.
<תמר קלהורה: בגלל הדמיון האמור לפעולה של חברות ביטוח, במיוחד כשמדובר בתחום שבו כן פועלות חברות ביטוח והן מפצות את מי שנפגעו בתאונות דרכים, שהם כן מבוטחים.
<תמר קלהורה: לאורך השנים קרנית התאימה את פעולתה לאופן בו דרש המפקח על הביטוח מגופים מבטחים לפעול.
<תמר קלהורה: ההתאמה הזו נעשתה בשינויים המחויבים, כי כמו שאמרתי, חלק מהוראות המפקח לא רלוונטיות לקרנית, למשל כל הנושא של החיתום וחלק מההנחיות הקשורות לבירור התביעה, לא כולן רלוונטיות.
<תמר קלהורה: התהליך הזה, כשלעצמו הוא גם תהליך חדש יחסית, חוזר ישוב תביעות הוא גם עניין של השנים האחרונות.
<תמר קלהורה: לכן, רק בשנים האחרונות נוצר הצורך להתאמה ובעקבות ההתאמה עלתה השאלה האם אין מקום לעגן את השינויים בעבודת הקרן גם בתקנון.
<תמר קלהורה: כמו שאמרתי, התקנון הזה מאד ישן הוא הותקן תוך חצי שנה מהיום בו נחקק חוק הפיצויים, זאת אומרת שנת 1975, או 1976 ומאז לא חלו בו שינויים.
<תמר קלהורה: המטרה היא להתאים את התקנון, שהוא החוקה או החוק שמתוכו קרנית, כמו כל תאגיד פועלת למציאות.
<תמר קלהורה: זה בעצם מה שאנחנו מביאים בפניכם, עיקר השינויים שקרנית מבקשת לעשות הם שינויים שקשורים לאופן הטיפול בתביעה של הניזוק, לא המבוטח, בהתאם לדרישות של חוזר ישוב התביעות של הפיקוח על הביטוח, תוך התאמה לקרנית.
<תמר קלהורה: שינויים נוספים נוגעים לעבודת המנהלה עצמה, בעיקר השאלה של קיום החלטות המנהלה, גמול לחברי מנהלה והסמכות למנהלה להתאים את החוזרים של המפקח על הביטוח לאופי הפעולה של קרנית כדי שזה יהיה בידיים של המנהלה ולא למשל בידיים של המנכ"ל לבדו.
דוד רותם: מי אלה חברי ההנהלה?
<תמר קלהורה: במנהלה אמורים להיות שבעה חברים.
<תמר קלהורה: החוק קובע שרובם יהיו עובדי ציבור.
<תמר קלהורה: הם ממונים על ידי שר האוצר.
<תמר קלהורה: היושב ראש אמור להיות באופן מסורתי מנכ"ל האוצר, כרגע המנכ"לית בחופשת לידה, כשהיא תחזור אני מאמינה שהיא תחזור לתפקיד ויש נציג של הממונה על השכר, אני חברה במנהלה גם כן.