GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולי מועלם-רפאלי: עלה העניין פה שארבעה ימים למועמד לתקן את החתימות זה מעט, כי אם זה נופל על שישי-שבת.
משה גפני: אז כמה?
שולי מועלם-רפאלי: זה עלה פה לשבעה.
יריב לוין: אנחנו מציעים למעשה שזה יהיה שבעה ימים - - -
<אפרת חקאק: מה שהצעתי עכשיו זה שזה יהיה שישה בעצם.
יריב לוין: שישה ושמונה, כן.
<אפרת חקאק: יושב-ראש הכנסת קובע את יום הבחירה שלושה שבועות לפני, ההגשה שבועיים לפני, ואז יש לו עד יום השמיני לפני ה - - -
יריב לוין: מאה אחוז, אין שום בעיה.
<אפרת חקאק: ככה מותחים טיפה את הזמן.
<אפרת חקאק: אתה רוצה שנקריא גם את סעיף 3, שיהיה ברור?
<אפרת חקאק: "הצעת מועמד למבקר המדינה תוגש ליושב-ראש הכנסת, בצירוף הסכמת המועמד בכתב, ביום הארבעה-עשר שלפני יום הבחירה; לא ישתף עצמו חבר הכנסת בהצעה של יותר ממועמד אחד.
<אפרת חקאק: (2) מי שעשרה חברי הכנסת לפחות הציעו את מועמדותו יהיה מועמד למבקר המדינה" – ונעשה את אותו דבר בנשיא המדינה – "אלא אם כן פחת מספר המציעים מעשרה בשל מחיקת שם של חבר הכנסת כאמור בפסקה (3)".
<אפרת חקאק: חבר הכנסת גפני, זה טיפה שונה ממה שהצגנו לך אז, שביום הארבעה-עשר, ביום ההגשה, מהיום הזה ואילך המועמד הוא מועמד אפילו אם מישהו נפטר, יצא מהכנסת, לא משנה מה, הוא המועמד.
דוד רותם: אין דבר כזה מישהו יצא מהכנסת.
דוד רותם: לכנסת רק נכנסים, אף אחד לא יוצא.
<אפרת חקאק: החריג היחיד זה באמת אם חבר כנסת אחד חתם פעמיים.
<אפרת חקאק: על זה דיברנו לפני שהגעת.
<אפרת חקאק: זה טיפה שונה ממה שהצגנו לך.
יריב לוין: זה גם יותר נכון.
יריב לוין: שלא יהיו מניפולציות.
<אפרת חקאק: שלא יהיו חזרות בכלל.
משה גפני: זאת אומרת, היום ה-14 הוא היום הקובע.
יריב לוין: פתאום מישהו התפטר ביום ה-12, אז עכשיו פתאום מודיעים להוא: לך תשיג עוד חתימה, כי ההוא התפטר מהכנסת.
יריב לוין: זה לא הגיוני.
משה גפני: והחתימה שלו נחשבת?
יריב לוין: נשארת.
משה גפני: נחשבת.
יריב לוין: כי מה שקובע.
יריב לוין: החיתוך הוא לא במועד ההצבעה, הוא במועד ההגשה, ככה זה הרי תמיד.
משה גפני: אוקיי.
יריב לוין: זה גם נכון לעשות את זה.
יריב לוין: זה יוצר איזה ודאות בכל התהליך הזה.
משה גפני: דיברנו אחרת, אבל בסדר.
יריב לוין: לא, אני חושב שזה יותר נכון, זה יותר נכון.
<אפרת חקאק: "(3) שיתף עצמו חבר הכנסת בהצעה של יותר ממועמד אחד, יימחק שמו של חבר הכנסת מרשימת המציעים של כל המועמדים שהציע; פחת מספר המציעים של מועמד מעשרה בשל מחיקת שם מרשימת המציעים, רשאי חבר הכנסת שלא שיתף עצמו באף הצעה לצרף את שמו לרשימת המציעים של אותו מועמד" – זו הסנקציה הכפולה – "לא יאוחר" – אנחנו נכתוב: משמונה ימים – "לפני יום הבחירה".
<אפרת חקאק: נעשה אותו דבר בחוק יסוד: הנשיא.
דוד רותם: רבותי, אפשר להצביע?
דוד רותם: זה הולך ככה: הקואליציה מצביעה בעד, כך הנוהל בוועדה הזאת, האופוזיציה, אלא אם כן היא הציעה את החוק, רשאית להצביע נגד, אבל רק אחד מהאופוזיציה.
דוד רותם: ועדיף שהאופוזיציה לא תצביע נגד, כי זה חוקים טובים.
<דורית ואג: פה אחד.
יריב לוין: שני החוקים יחד.
דוד רותם: שני החוקים יחד.
<אפרת חקאק: שתי ההצעות חוק.
<אפרת חקאק: שתי הצעות נפרדות.
משה גפני: מה, זה משולב, איך זה?
דוד רותם: לא, זה לא משולב.
<דורית ואג: לא, אז תעשו שתי הצבעות.
דוד רותם: שתי הצבעות.
דוד רותם: מי בעד התיקון לחוק מבקר המדינה, נוסח משולב?
דוד רותם: בעד התיקון לחוק מבקר המדינה – פה אחד
<דורית ואג: אין.
דוד רותם: מי בעד הצעת חוק יסוד: נשיא המדינה (תיקון - הצעת מועמדים לכהונת נשיא המדינה)?
דוד רותם: בעד התיקון לחוק יסוד: נשיא המדינה – פה אחד
<דורית ואג: אושר פה אחד.
דוד רותם: על סדר-היום צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור).
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו מתכבדים להביא לוועדה בשנית – למעשה, לוועדה הזאת בפעם הראשונה בכנסת הזאת – את הצו.
<נטע דורפמן-רביב: עשינו את כל התיקונים לעומת הנוסח שנשלח לכנסת הקודמת לפי הערות הוועדה.
<נטע דורפמן-רביב: שלחתי לאלעזר "עקוב אחר שינויים" כדי שיוכל לראות אותם ויש לנו עוד מספר תיקונים בצו עצמו.
<נטע דורפמן-רביב: האם אדוני רוצה שנעבור על הצו מההתחלה או שנמשיך - - -
דוד רותם: למה אתם לא מעבירים את זה באמצעות חוק ההסדרים לוועדת כספים?
<נטע דורפמן-רביב: לא ידוע לי שרצינו שצווי איסור הלבנת הון יעברו לוועדת כספים.
דוד רותם: ראיתי שהכניסו בחוק ההסדרים את כל הנושא של דיווחים של חלפנים לרשות המיסים.
<נטע דורפמן-רביב: יש נושא של תיקון פקודת מס הכנסה.
<נטע דורפמן-רביב: זה תיקון שמקדמת רשות המיסים, הם לא נמצאים פה בחדר מכיוון שהצו הזה לא נוגע לרשות המיסים.
אלעזר שטרן: זה נוגע לדיווחים של חלפנים.
<נטע דורפמן-רביב: נכון.
<נטע דורפמן-רביב: דיווחים של חלפנים לרשות המיסים – דיווחים שנוגעים למיסוי.
<נטע דורפמן-רביב: זה לא נוגע לעניינו של הצו הזה, להבנתי.
דוד רותם: הכול נוגע לצו הזה מן הטעם האחד והיחיד: אני לא אוהב את המשחקים האלה שחלק הולך בחוק ההסדרים וחלק הולך בצווים וכל הדברים האלה – זה לא עובד אצלי.
<נטע דורפמן-רביב: אני יכולה להעביר את המסר.
אברהם מיכאלי: הוועדה התחלפה אבל חברי הכנסת הוותיקים לא התחלפו.
<נטע דורפמן-רביב: כן, נכון.
אברהם מיכאלי: ההערה של יושב-ראש הוועדה היא בכיוון שאנחנו כבר רמזנו בפעם הקודמת כשאתם ניסיתם ביום האחרון לפני הבחירות להעביר את הצו הזה בחטף.
אברהם מיכאלי: חוקים כאלה או צווים כאלה לא מעבירים בחטף.
<נטע דורפמן-רביב: אין לנו כוונה להעביר את הצו בחטף.
אברהם מיכאלי: חוק ההסדרים – הכוונה היא בחטף.
<נטע דורפמן-רביב: אני אעביר את המסר.
<נטע דורפמן-רביב: השאלה אם אדוני מעוניין להתחיל לעבור עליו מלכתחילה או להמשיך את הדיונים שנעשו בפעם שעברה?
דוד רותם: זאת ועדה חדשה – הכול מתחיל מחדש.
<נטע דורפמן-רביב: איך אתם רוצים שנעשה את זה?
<נטע דורפמן-רביב: שנקריא ונסביר?
דוד רותם: אני חושב שהבנתי מה אתם רוצים אבל אני לא בטוח שמיכאלי הבין.
<נטע דורפמן-רביב: חבר הכנסת מיכאלי בדיוק אמר שזו בדיוק אותה ועדה אז פשוט נחזור על הדיון שהיה בכנסת הקודמת.
<נטע דורפמן-רביב: ההגדרה הראשונה היא: "אזור" – כל אחד מאלה: יהודה והשומרון ורצועת עזה;" אני רוצה לומר שמכיוון שיש הרבה שינויים בצו הזה לעומת הצו הקודם אנחנו בעצם מבטלים את הצו הקודם ומחילים צו חדש.
<נטע דורפמן-רביב: חלק גדול מההגדרות שנמצאות בצו הזה נמצאות גם בצו הקודם ולכן לא כולן הגדרות חדשות.
<נטע דורפמן-רביב: "איש ציבור זר" - תושב חוץ בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ, לרבות בן משפחה של תושב חוץ כאמור או תאגיד המצוי בשליטתו או שותף עסקי של תושב חוץ כאמור; לעניין זה, "תפקיד ציבורי בכיר" - לרבות ראש מדינה, נשיא מדינה, ראש עיר, שופט, חבר פרלמנט, חבר ממשלה וקצין צבא או משטרה בכיר, או כל ממלא תפקיד כאמור, אף אם תוארו שונה;".
<נטע דורפמן-רביב: ההגדרה הזאת נדרשת בהמשך הצו מכיוון שבסטנדרט הבינלאומי יש התייחסות מיוחדת לאנשי ציבור זרים וזה יובא לידי ביטוי בהמשך הצו.
<נטע דורפמן-רביב: "בן משפחה" - כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968; "בעל שליטה" - מי שיש לו שליטה בתאגיד - כהגדרתה בסעיף 7(א) (1)(ב) לחוק; "הממונה"- הרשם אשר מונה על פי סעיף 11ב(א) לחוק; "הרשות המוסמכת" - כהגדרתה בסעיף 29 לחוק;".
דוד רותם: אני מוכרח לשאול: אני בא להחליף מטבע חוץ אצל אחד מהחלפנים האלה – איך הוא יכול לדעת מי השותפים שלי?
<נטע דורפמן-רביב: לעניין הגדרה של בעל שליטה?
דוד רותם: לא, לעניין "איש ציבור זר".
דוד רותם: כתוב: "או שותף עסקי של תושב חוץ כאמור".
<מאיה לדרמן: על פי הצהרתו.
<מאיה לדרמן: הוא מצהיר.
<נטע דורפמן-רביב: הוא צריך להצהיר.
<נטע דורפמן-רביב: בכל אופן, זה אמור להיות בטפסים וזה הסטנדרט שקיים בכל הצווים, לא מיוחד לצו הזה.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו לא המצאנו פה הוראה חדשה לכבוד צו איסור הלבנת הון של נותני שירותי מטבע.
דוד רותם: רק צריך לחשוב עם מי אנחנו מתעסקים פה.
דוד רותם: מאיפה אתם רוצים שהחלפנים האלה, שזה סניף אחד שיושב שם אדם שהמקסימום שהוא יודע זה להפעיל מכונה לספירת שטרות.
דוד רותם: איך אתם רוצים שהוא יידע את כל הדברים, איפה הוא יתייק אותם, מה הוא יעשה על כל זה?
דוד רותם: איך המידע יעבור ממקום למקום?
אברהם מיכאלי: אין לו מקום גם להושיב רואה חשבון שם בסניפון שלו.
דוד רותם: הוא לא צריך רואה חשבון – הוא צריך עורך דין.
אברהם מיכאלי: יש הרבה עורכי דין היום, אנחנו מחפשים פרנסה.
<נטע דורפמן-רביב: כשאדם מגיע לבקש שירות, הוא צריך לחתום על טופס הצהרה.
<נטע דורפמן-רביב: למעשה, נותן שירותי המטבע יכול להבין זאת רק מהטופס ההצהרה של אותו אדם.
<נטע דורפמן-רביב: אין מחשבה שיהיו לו תמונות של כל אנשי הציבור הזרים באשר הם והוא יבדוק אם הוא דומה לתמונה.
<נטע דורפמן-רביב: זה אמור לבוא לידי ביטוי בצו עצמו – לא בהגדרה – ובטפסים הנדרשים.
אלעזר שטרן: באיזה טופס יש גם התייחסות לאיש ציבור?
<מאיה לדרמן: יש חובה כללית להכרת הלקוח לגבי מי שבא לקבל שירותי מטבע, במסגרת הזאת הוא צריך גם לשאול או למלא בטופס – אם הוא קובע לעצמו טופס – אם הוא איש ציבור זר.
<רון דרור: לא קיים בשום טופס.
<מאיה לדרמן: בדרך כלל זה נעשה בטופס – אנחנו לא חייבנו טופס מסוים.
<מאיה לדרמן: אם אתה זוכר, דנו בזה ולא חייבנו שיאמצו טופס כזה או אחר, הם יכולים לקבוע לעצמם טופס.
אלעזר שטרן: דיברנו על נוהל, לא על טופס.
<מאיה לדרמן: בנוהל הוא קובע לעצמו הוראות לעניין הכרת הלקוח: אילו שאלות הוא שואל, מה הוא שואל.
<מאיה לדרמן: הוא יכול לשאול שאלה: האם אתה איש ציבור זר.
דוד רותם: ומה הוא צריך לעשות עם הטופס הזה?
<מאיה לדרמן: אחת, הוא יכול להסתמך על תשובתו של הלקוח; שתיים, נותני שירותי מטבע גדולים יותר, כמו גופים פיננסיים, יכולים להשתמש במאגרים ציבוריים.
<מאיה לדרמן: הסברנו את זה בדיון שהיה לפני הבחירות, אפשר להשתמש גם במאגרים ציבוריים גלויים או כאלה שאפשר לרכוש.
דוד רותם: איפה הוא שומר את הטפסים האלה שהלקוח חתום עליהם?
<מאיה לדרמן: אצלו בעסק, יש חובת שמירת מסמכים.
דוד רותם: אתם הייתם פעם בעסק כזה?
<יואב צבר: הרבה פעמים.
דוד רותם: מה גודל העסקים האלה בדרך כלל?
<יואב צבר: ביום חמישי הייתי בביקורת של עסק שעוסק בהיקף של כמעט 20 מיליון שקל ביום.
<יואב צבר: ביום 20 מיליון שקל.
<יואב צבר: הגודל שלו – 5 חדרים.
<יואב צבר: הוא מעסיק 8 עובדים, ללא שליחים.
<יואב צבר: זה אחד מהעסקים שאתם מגדירים אותו קטן.
אברהם מיכאלי: כולם כאלה?
<יואב צבר: לא אמרתי כולם.
אברהם מיכאלי: אתה מביא דוגמא שנוחה לך, כנראה.
<יואב צבר: שאלתם אם אני מכיר, אז הנה – אני מכיר.
אברהם מיכאלי: אתה מכיר אחד.
אברהם מיכאלי: השאלה אם את המכיר את האלפים שדיברת עליהם בפעם הקודמת.
<יואב צבר: חבר הכנסת, אני לא אמרתי דבר כזה – הכול מוקלט ואתה יכול לבדוק את ההקלטות, חבר הכנסת מיכאלי.
<יואב צבר: אני מכיר את נותני שירותי המטבע מכף רגל ועד ראש.
<יואב צבר: ישנם קטנים – של חדר אחד, של שני חדרים, של ארבעה חדרים.
<יואב צבר: הגודל נקבע על פי ההיקף הכספי שלו.
<יואב צבר: ההיקף הכספי של העסקים האלה במשק, אדוני היושב-ראש, הוא 100 מיליארד שקל בשנה.
<יואב צבר: זה היקף העסקים שמעל הרף – את מה שמתחת לרף אנחנו לא יודעים – כשאנחנו בודקים אנחנו מגלים.
<יואב צבר: יש קטנים, זה נכון, ואתה תראה בהמשך שלא כללנו אותם.
<יואב צבר: עד היקף של 3 מיליון שקלים לא נכללים בחובת המחשוב.
<יואב צבר: יש כאלה שהם ענקיים, מפלצות.
<יואב צבר: יש כאלה שלא מתביישים להתמודד מול הבנקים ויש כאלה שנופקו בבורסה.
<יואב צבר: ויש עוד אחד שבנקים קנו את המניות שלו בהיקף של 68 מיליון דולר על, נדמה לי, 25%.
<יואב צבר: אז יש ויש – אני לא אמרתי שכולם קטנים, אבל לא כולם ענקים.
<יואב צבר: זה היקף עסקים משכנע לכל דבר.
<יואב צבר: ברשותכם, מותר לי להגיד שאני מכיר את חוק ההסדרים שעבר או מה שצריך לעבור ואני מכיר את הצו שהוא כורח המציאות לטובת נותני שירותי המטבע ולא לרעתם.
<יואב צבר: זה כורח המציאות, אם אנחנו חפצים ביקרה של מדינת ישראל צריך לשמוע את הצו הזה ולהקשיב לו בנפש חפצה, ואני אומר את זה באמת מהלב.
<יואב צבר: אנשים פה שמייצגים את נותני שירותי המטבע מכירים אותי היטב ויודעים בדיוק שאני בא לטובה ולא לרעה, לא להקשות.
<יואב צבר: לכן, מה שעבר או צריך לעבור או מה שהכניסו בחוק ההסדרים לא באחריותנו וזה לא תפקידנו וזה לא משנה מה דעתנו בנושא הזה אבל הצו הוא שחשוב.
<נטע דורפמן-רביב: מבחינת הטופס, יש אפשרות להכניס את זה, אם רוצים, לטופס של התוספת השלישית, אבל זה טופס שמדבר רק על פעולות שחייבות בדיווח.
<נטע דורפמן-רביב: יש אפשרות לנותן שירותי המטבע, מכיוון שחלה עליו החובה שלא לתת שירות לאיש ציבור זה, לשאול אדם שבא לקבל שירות.
<נטע דורפמן-רביב: כמובן שלא סביר לשאול אדם ישראלי מוכר, זה במקרים שהוא יכול לחשוב כך או פשוט להחתים אותו – זה ממש לפי אחריותו שלא לתת את השירות.
<רון דרור: אני מייצג, נכון לייפויי הכוח שקיבלתי עד אתמול, 64 נותני שירותי מטבע וכן עמותה בייסוד של נותני שירותי מטבע שרוצים שיהיה להם גוף יציג בדומה לאיגוד הבנקים, אנחנו מקווים שזה גם יקרה.
<רון דרור: יש לי הערה כללית – דיברתי אתמול עם אחד מנותני השירותים שאמר לי שהכול בסדר, שיתנו לקופאי או לפקיד שיושב שם טופס אחד או נוסח אחד במחשב כך שכאשר יבוא אליו אדם שהרשות דורשת לגביו בדיקות מסוימות - - -
דוד רותם: אתה פועל בעמותה הזאת שבהקמה?
<רון דרור: אני לא מקים אותה באופן אישי, יש עורך דין אחר שמקים להם אותה.
דוד רותם: אתה נותן להם ייעוץ משפטי – תכין להם טופס.
<רון דרור: הבעיה היא, כבודו, שיש כל-כך הרבה דרישות כאן שאני יכול להגיד לך שאני כעורך דין עם 18 שנות ניסיון, קורא את הצו הזה 4-3 פעמים ועדיין אני לא יורד לעומקם של דברים.
<רון דרור: המטרה של האנשים היא שהמערכת תגיד להם: יש לכם תוכנה מסוימת מאושרת, כמו שיש, נגיד, לרואי חשבון שמדווחים בשע"מ או שיש לכם טופס מסוים שכל נותן שירותי מטבע שמציית לו – מכוסה.
<רון דרור: אחרת מה יקרה?
<רון דרור: יבוא אליו וגידו לו: למה לא שאלת על בן הדוד של תושב החוץ שאולי הוא לא שותף עסקי שלו - - -
דוד רותם: תמיד ידעתי שאם יש חוות דעת של עורך דין, והוא עשה לי את הטופס – אני בטוח ומובטח.
<רון דרור: גם אני חשבתי כמו אדוני עד שלאחרונה בפרקליטויות החליטו שהם לא נותנים הגנת הסתמכות על חוות דעת של עורך דין כי אולי עורך הדין נתן את זה בכוונה לאנשים שיפרו, חלילה, חוק.
<רון דרור: אנחנו באמת רוצים לציית לחוק, הם חייבים להבין את זה, אבל שייתנו לנו כלי.
<נטע דורפמן-רביב: אני חושבת שדווקא אם אתם מקימים עמותה וגוף שיהיה יציג, אז אותו גוף יכול לעזור - - -
<רון דרור: אבל למה אתם כרשות - - -
<נטע דורפמן-רביב: למה אתם מצפים?
<נטע דורפמן-רביב: שנכריח את כל נותני שירותי המטבע לקנות תוכנה מסוימת וכדומה?
<רון דרור: תאשרו מספר תוכנות וכולם ידעו שמי שעובד לפי זה הוא שומר חוק ולא ימצא את עצמו מפר חוק בעל כורחו כי הוא לא ידע מה אתם דורשים ממנו כי אין טופס בצו עצמו.
<רון דרור: אין אפילו נוהל ברור בעניין הזה.
<רון דרור: ייקח אדוני למשל את נוהל הכרת לקוח, שלמען הסדר הטוב, אפילו לבנקים אין שום הוראת חוק או תקנה שמחייבת אותם אלא נהלים פנימיים.
<רון דרור: יש בנקים שעושים Know your customer – אגב, לא מצייתים לו אף פעם ואין גם מי שמבקר אותם – תיקחו כל טופס שאדם ממלא בבנק ותמצאו בו 10 שגיאות.
<רון דרור: הם אומרים לנו: אתם צריכים לעשות איזשהו משהו עם הרבה שיקול דעת.
<נטע דורפמן-רביב: יש לך נוהל מומלץ.
<שרון פרידמן: אדוני, עובדתית זה לא נכון.
<שרון פרידמן: יש נוהל 411 שפורסם ברשומות.
<שרון פרידמן: העובדה לא נכונה.
<שרון פרידמן: העובדות שאמרת אינן נכונות.
<רון דרור: איזה נוהל?
<שרון פרידמן: נוהל 411.
<מאיה לדרמן: אנחנו לא רוצים לדבר בשם בנק ישראל - - -
<רון דרור: סעיף 3(ד) לתוספת השנייה: "נותן שירותי המטבע יבצע מעקב אחר איומי הלבנת הון" - - -
דוד רותם: למה אתה קופץ לסעיפים אחרים.
דוד רותם: הם מסבירים את הצו ואתה מגיב - - -
<שרון פרידמן: זאת הערת ביניים קצרה?
דוד רותם: כן, זאת הייתה הערת ביניים.
דוד רותם: בינתיים אני מנהל את הישיבה – לא אתם.
<שרון פרידמן: צודק, אדוני.
<יצחק מימון: רציתי לשאול את נטע שאלה: הפנית להליך של הכרת הלקוח, רק שאת ההליך הזה אתם מבקשים מאתנו לבצע או לפחות ממליצים לנו, לעשות את זה לגבי מקבל שירות קבוע.
<יצחק מימון: אם אני אעשה הליך הכרת לקוח לפי מה שאתם מבקשים – אני אעשה את זה מתי שאני צריך לעשות את זה לפי הקריטריונים שקבעתם.
<יצחק מימון: אם אני צריך לשאול אותו, במסגרת אותו הליך, אם הוא איש ציבור זר, זה אומר שאת כל אדם זר – לא אזרח או תושב מדינת ישראל – שיפנה אלי, אני חייב לשאול בלי שום קשר להליך של הכרת הלקוח שאת ציינת כי אחרת, איך אני אדע?
<יצחק מימון: זאת אומרת, כל פעם שניגש אלי מישהו עם דרכון – אני צריך לשאול אותו: האם אדוני איש ציבור זר?
<יצחק מימון: אם זאת הכוונה – בואי נגיד את זה בצורה מפורשת ואז כולנו ידע שזה מה שאנחנו צריכים לעשות.
<לילך וגנר: יש פה קפיצה מסוימת מההגדרות לסעיפים עצמם.
<לילך וגנר: "איש ציבור זר", זאת הגדרה שרלוונטית לסעיף הכרת הלקוח.
<לילך וגנר: אם יש לכם הערה שנוגעת לסעיף הכרת הלקוח – בואו נחכה שנטע תגיע לסעיף הזה ואז תשאלו.
דוד רותם: תמשיכי לפי הסעיפים.
<נטע דורפמן-רביב: הגענו כבר לרשימה: "הרשימה" - רשימה מרוכזת של ארגוני טרור מוכרזים ושל מי שהוכרז אדם שהוא פעיל טרור, שפורסמה לפי סעיף 47(ב)(1)(ג) לחוק איסור מימון טרור; וכן ארגון או אדם כאמור, שהודעה על הכרזתו כארגון טרור או כאדם שהוא פעיל טרור הומצאה לנותן שירותי מטבע בדרך שנקבעה לפי סעיף 47(ב)(1)(ב) לחוק איסור מימון טרור, ונותן שירותי המטבע לא קיבל הודעה על ביטולה; "יחיד"- מי שאינו תאגיד, או שאינו מוסד ציבורי או שאינו תאגיד שהוקם בחיקוק בחוץ לארץ; "מוסד ציבורי"- משרדי הממשלה, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, רשויות מקומיות וכן רשויות, תאגידים או מוסדות אחרים שהוקמו בישראל בחיקוק; "מורשה חתימה" – מי שבעל חשבון ייפה את כוחו לפעול בחשבונו; "מספר זהות" - כל אחד מאלה: (1) ביחיד שהוא תושב - מספר זהותו במרשם האוכלוסין; 2) ביחיד שהוא תושב חוץ - מספר דרכון או מספר תעודת מסע ושם המדינה שבה הוצא הדרכון או תעודת המסע; היה היחיד תושב אזור, מספר הזהות יכול שיהיה גם מספר זהותו בכרטיס מגנטי שהנפיק המנהל האזרחי; (3) בתאגיד הרשום בישראל - מספר הרישום במרשם המתאים; (4) בתאגיד שאינו רשום בישראל - מספר הרישום במדינת ההתאגדות, אם קיים, ושמה, ואם לא קיים רישום לתאגידים מסוגו - הפרטים הרשומים במסמך ההתאגדות של התאגיד או מספר הרישום הפנימי אצל נותן שירותי המטבע; (5) במוסד ציבורי ובתאגיד שהוקם בחיקוק בחוץ לארץ - מספר הרישום שיקצה לו נותן שירותי המטבע;".
<נטע דורפמן-רביב: פה אני רוצה להעיר שבפסקה (4) שהוספנו בעקבות הערת הוועדה הקודמת את הנושא של מספר רישום פנימי אצל נותן שירותי המטבע לגבי תאגיד שאינו רשום בישראל.
<נטע דורפמן-רביב: להמשיך?
<נטע דורפמן-רביב: "מען" - כל אחד מאלה: (1) ביחיד - מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4או מקום מגוריו, כפי שמסר, הכולל את שם היישוב, וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתושב חוץ- גם שם המדינה; (2) בתאגיד - מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4(3) או מקום ניהול עסקיו בישראל, ואם אינו מנהל עסקים בישראל – מקום מרכז עסקיו מחוץ לישראל, וכל אלה – כפי שמסר; המען יכלול את שם היישוב, וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, ובתאגיד שאינו רשום בישראל – גם שם המדינה; (3) במוסד ציבורי ובתאגיד בחוץ לארץ שהוקם בחיקוק- המען שמסרו הכולל את שם היישוב וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתאגיד בחוץ לארץ שהוקם בחיקוק – גם שם המדינה; "מבקש שירות" - מי שמבקש שירות מנותן שירותי מטבע, בין בעבור עצמו ובין בעבור אחר;".
<נטע דורפמן-רביב: בעקבות הערות הוועדה בכנסת הקודמת הורדנו את מנהל התאגיד ואת יושב-ראש הדירקטוריון או נציגיהם שהיו רשומים בהגדרת מבקש שירות.
<נטע דורפמן-רביב: "מקבל שירות" - מי שמקבל שירות מנותן שירותי מטבע, לרבות ספק המבצע עסקה עם לקוח כאמור בסעיף 11ג(א)(6) לחוק, אף אם אדם אחר ביקש את השירות בעבורו, ובתאגיד - גם מנהל התאגיד או יושב ראש הדירקטוריון;".
דוד רותם: למה פה לא הורדתם את זה?
<נטע דורפמן-רביב: "מבקש שירות" זה אותו אדם שמגיע לנותן שירותי מטבע ועושה את הפעולה עצמה.
<נטע דורפמן-רביב: "מקבל השירות" הוא מי שבעצם עבורו נעשה, ולכן אנחנו צריכים לדעת גם מי מנהל את התאגיד.
אלעזר שטרן: אז המשמעות היא שכאשר עושים "הכר את הלקוח" למקבל שירות קבוע, צריך לעשות גם "הכר את הלקוח" למנהל התאגיד וליושב ראש הדירקטוריון?
אלעזר שטרן: זאת המשמעות של ההגדרה הזאת.
<נטע דורפמן-רביב: אתה מתייחס כבר לשימוש - - -
אלעזר שטרן: כן, אני אומר שאלו ההשלכות של ההגדרה הזאת.
אלעזר שטרן: זה אומר שאם מגיע שליח של תאגיד ואומר לכם שהתאגיד הוא מקבל השירות – עכשיו נותן שירותי המטבע צריך לזמן את יושב-ראש הדירקטוריון ומנהל התאגיד ולעשות להם "הכר את הלקוח".
<נטע דורפמן-רביב: לא, לא, לא צריך.
אלעזר שטרן: זה מה שעולה מהצירוף של ההגדרה ושל סעיף 2(א).
<נטע דורפמן-רביב: נבדוק את זה.
<יואב צבר: תאגיד הוא מקבל השירות אבל התאגיד לא יודע לדבר בשם התאגיד – מי שמדבר בשם התאגיד זה המנהל.
<יואב צבר: לכן המנהל, שהוא המפעיל של התאגיד, צריך להיות מוכר.
אלעזר שטרן: יפה.
אלעזר שטרן: את זה תרשום ברישום פרטי הזיהוי – לא בהכרת הלקוח.
<נטע דורפמן-רביב: אני חושבת שהכוונה הייתה ברישום אבל נבדוק את השימוש אם זה מתאים.
אלעזר שטרן: צריך להבהיר את זה בסעיף של הרישום – לא בסעיף של ההגדרה.
אלעזר שטרן: המשמעות של סעיף ההגדרה היא שזה יחול גם על "הכר את הלקוח".
<נטע דורפמן-רביב: לא זאת הייתה הכוונה.
<אוהד מימון: אז זה יורד?
<נטע דורפמן-רביב: כשנגיע לסעיף, נראה אם יש צורך להוריד את זה מההגדרה.
<אוהד מימון: זה ירד?
דוד רותם: כשנבוא להחלטה נחליט אם זה יורד או לא.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו זוכרים את ההערה שאומרת מה המשמעות כשמבקשים בתוך ההגדרה גם מנהל תאגיד או יושב-ראש דירקטוריון ונראה אם יש אפשרות לשנות בסעיפים עצמם ולא בהגדרה או שעדיין צריך להשאיר את זה בהגדרה.
<לילך וגנר: יש למשל הצהרת נהנה של מקבל השירות, היא רלוונטית.
<נטע דורפמן-רביב: יכול להיות ששם צריך להוסיף - - -
אלעזר שטרן: יכול להיות שצריך להוסיף את זה שם ולא בהגדרה.
<נטע דורפמן-רביב: ההערה ברורה - - -
<יצחק מימון: אין הצהרת נהנה בצו - - -
<רונן ניסים: הצהרת מבקש שירות, צחי, אל תקטין ראש.
<רונן ניסים: הבנת שהיא מתכוונת להצהרת מבקש שירות.
<יצחק מימון: אני לא מקטין ראש.
<יצחק מימון: אני מודה לך על ההערה.
<יצחק מימון: כבודו, יש הצהרת מבקש שירות שהנוסח שלה היה קיים גם בצו הקודם ויש הסדר בצו הנוכחי, בסעיף 3, לגבי תאגיד שמבקש שירות - - -
דוד רותם: כשנגיע לסעיף 3 – נדבר.
<נטע דורפמן-רביב: אני מציעה שכשנשת
<נטע דורפמן-רביב: מש בהגדרה נראה אם אפשר להשמיט או שיש צורך בכל זאת להשאיר.
<נטע דורפמן-רביב: כמובן שניתן תחליפים מתאימים אם זה יושמט.
<רון דרור: יש עוד בעיה אחת, אדוני – אין פה החרגה.
<רון דרור: בקשר לבנקים, בצו הבנקאי יש החרגה בסעיף 8 שפוטרת אותם מדיווח כשמדובר בפעולות בין-בנקאיות כי יש עשרות ומאות פעולות.
<רון דרור: אם אתם מחילים עלינו חובות יותר מבנקים, אז על כל הפעולות שיש בין החלפנים לבין עצמם, כשכל אחד מזהה את הלקוח בנפרד, צריך לתת גם פטור כמו בצו הבנקאי.
<נטע דורפמן-רביב: כשנגיע לסעיף - - -
<רון דרור: אני מתכוון פה, ב"מקבל שירות קבוע" – צריך להחריג אותו.
<נטע דורפמן-רביב: "מקבל שירות קבוע" – מקבל שירות שבוצעו עבורו, במהלך 6 החודשים שקדמו לביצוע הפעולה, שלוש פעולות לפחות, בהיקף מצטבר של 200,000 שקלים חדשים ומעלה;".
<יצחק מימון: ההגדרה לא ברורה.
<יצחק מימון: אם רציתים להשיג משהו – ייתכן שאתם מפספסים.
<יצחק מימון: אם בא אלי לקוח חדש ומבקש לקבל שירות בסך של מיליון שקל, זאת הפעולה הראשונה שלו – אתם לא רוצים שאני אפעיל עליו את ההליך?
<יצחק מימון: נראה לי שכן.
<יצחק מימון: אתם נתתם פה קריטריון מתמטי פשוט: צריך לספור שלוש פעולות.
<יצחק מימון: אם אין לי שלוש פעולות – הוא יכול גם לעשות 2 מיליון שקלים בארבעה חודשים אחרונים.
<יואב צבר: אני חושב שאתה צודק, צחי.
<יצחק מימון: כנראה שלא התכוונתם למה שכתבתם.
<יואב צבר: התכוונו למה שכתבנו – התכוונו ל-200 אלף שקל.
<יצחק מימון: רק ש-200 אלף שקל, יואב, זה גרושים.
<נטע דורפמן-רביב: יש פה שני דברים: יש פה גם היקף כספי וגם כמות פעולות.
<יצחק מימון: אבל אם רצית משהו על בסיס של נפח, יש לי שתי הערות: אחת, הקריטריונים לא מנוסחים נכון, לפחות אי אפשר ליישם אותם ובטח שזאת לא הייתה הכוונה שלכם; שנית, אני חושב ש-200 אלף זה סכום קטן מדי.
דוד רותם: יש להם כוונה, גם לגבי נפח וגם לגבי מספר פעולות ולכן זה מאוד ברור.
<יצחק מימון: אז אין בעיה.
<יצחק מימון: אם אכן את לא רוצה – בסדר.
<יצחק מימון: אני רק בדקתי, אני בא לטובתך, אם זאת הכוונה שלך.
<מאיה לדרמן: ניסינו לא להחמיר פה אלא ליצור משהו שהוא כמו בעל חשבון בנק שהוא לא מזדמן לגמרי אלא שיש לו איזושהי פעילות קבועה גם בהיקף וגם בכמות.
<יצחק מימון: ועדיין, 200 אלף שקל בחצי שנה, קחו בחשבון שזה הופך עבור חלק לא קטן מנותני שירותי המטבע את כל הלקוחות - - -
<יואב צבר: אם הוא עושה פעולה חד-פעמית והולך הביתה ויותר לא חוזר אליך – הוא קבוע?
<יצחק מימון: אם מישהו עושה פעולה של מיליון שקל – אני מדבר בשם הלקוחות שלי – בכל מקרה אנחנו נבדוק אותו מלמעלה ועד למטה בין אם תבקש את הליך הכרת הלקוח או לא תבקש.
<עידן דינאי: אני מייצג כאן את חברת קליר שיפט שהייעוד שלה הוא בעיקר לסייע לחברות בינוניות וקטנות שמעוניינות בהמרת מטבע לקבל תנאים יותר טובים מהתנאים שהן יכולות לקבל מהבנקים כי לא כל הלקוחות יכולים להיות מחוברים לחדר עסקאות ולקבל את התנאים שחברות גדולות במשק מקבלות.
<עידן דינאי: אני חושב שהנושא של קביעות צריך להיקבע, בין היתר, גם על בסיס הצהרה של הלקוח שמעוניין בבסיס התקשרות קבוע, אני חושב שצריך גם לפתוח את הפתח הזה.
<נטע דורפמן-רביב: ההערה נכונה.
<נטע דורפמן-רביב: הכוונה בסעיף הייתה להקל – כיוון שדרשנו דרישות של הכרת לקוח, אמרנו שנטיל את הדרישות רק על מי שיש לו לקוח שבא שלוש פעמים.
<נטע דורפמן-רביב: בעקבות הערות שקיבלנו קבענו גם הקלות מסוימות למקבלי שירות קבוע ולכן צריך לאפשר למי שיודעים מראש שהוא יהיה קבוע, מצד אחד את החבויות שהן פעולות הכרת הלקוח; ומצד שני גם את ההקלות – אין צורך לחכות חצי שנה ולשלוש פעולות של 200 אלף שקלים כדי לתת את אותן הקלות שאנחנו קובעים.
<רון דרור: נטע, צריך להחריג כאן גם מקרה כמו נניח שיש 8 זכיינים – הם לא מערכת אחת – אז זה לא אם נכנס מישהו לכל אחד משמונת הסניפים, כלומר זה מדבר רק על סניף, צריך שיובהר פה ש-200 אלף שקל בסניף.
<נטע דורפמן-רביב: יש פה כל מיני הערות שאנחנו מקבלים עכשיו להגדרה – אני חושבת שההערה שלך היא עקרונית, אני אסביר את ההערה – האם הצו צריך לחול על תאגיד כתאגיד או האם צריך לעשות חלוקה לפי סניפים?
<נטע דורפמן-רביב: כלומר, בהחלת הצו אנחנו מתעלמים מהעובדה שיש לי תאגיד אחד, כל סניף הצו מתייחס אליו כאילו הוא נפרד.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו מתנגדים להפרדה הזאת בין סניפים.
<נטע דורפמן-רביב: כאשר גוף מחליט שהוא פועל כתאגיד אחד – הצו צריך לחול עליו כתאגיד אחד.
<נטע דורפמן-רביב: מבחינתנו זה לא משנה אם הוא בא לסניף א' או לסניף ב' – אתה צריך להיות ערוך לכך שכאשר יש לך מספר סניפים, יעבור מידע בין הסניפים.
<נטע דורפמן-רביב: נותן שירותי מטבע שאינו מעוניין שיהיו לו מספר סניפים – לפחות לפי מה שאני מכירה כרגע – אין מניעה שיקים מספר נותני שירותי מטבע.
<נטע דורפמן-רביב: כשאתה החלטת תאגידית לפעול כגוף אחד – הצו חל עליך כגוף אחד מבחינתנו.
דוד רותם: זאת התשובה.
אלעזר שטרן: נטע, אולי נחזור להערה הקודמת.
אלעזר שטרן: לא הבנתי – כשאמרתם שאתם מסכימים, האם אתם מסכימים להשאיר שלוש פעולות או שאתם גם רוצים את החלופה של סכום גדול בפעולה אחת?
<נטע דורפמן-רביב: אני לא חושבת שזה קשור לסכום.
<נטע דורפמן-רביב: יש פה שתי הערות, אחת של צחי מימון ואחת של דן דינאי.
<נטע דורפמן-רביב: ההערה של צחי מימון אומרת, להבנתי: תגדילו את הסכום, אנחנו לא רוצים 200 אלף שקלים, ואז גם לא חשוב כמה פעולות נעשות.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו אומרים לא.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו חושבים שהסכום צריך להיות 200 אלף שקלים אבל רוצים את ההקלה של שלוש פעולות.
<נטע דורפמן-רביב: לזה אנחנו לא מסכימים.