GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נטע דורפמן-רביב: ההערה הנוספת שנאמרה פה, שבאמצעות הצהרה לקוח יכול מראש להודיע שהוא מעוניין להיות לקוח קבוע, לכן הוא ייכנס להגדרה כלקוח קבוע על סמך זה שהוא מעוניין להיות לקוח קבוע ולכן זה לא משנה בכלל מה הסף של הסכומים שהוא יפעל בהם – גם עבור שקל וגם אני לא סופרת פעולות – ואז נכניס אותו למערכת הכללים של מקבל שירות קבוע, גם לחומרה וגם להקלה.
<נטע דורפמן-רביב: לזה הסכמנו, ועכשיו צריך לראות איך מנסחים את זה בהגדרה – אפשר לומר: מקבל שירותי מטבע וכן מקבל שירות שיודיע כי הוא מעוניין להיות לקוח קבוע.
<נטע דורפמן-רביב: משהו כזה.
<יצחק מימון: נטע, אפשר להעיר עוד הערה.
דוד רותם: לא נטע נותנת רשות דיבור – אני נותן.
<יצחק מימון: אז אפשר להוסיף עוד הערה, אדוני?
<נטע דורפמן-רביב: אז זו ההצעה – להוסיף בהגדרה.
<נטע דורפמן-רביב: אני מציעה שזה יהיה שהוא מודיע שהוא מעוניין להיות מקבל שירות קבוע, ושם אין סף.
<נטע דורפמן-רביב: אולי שהודיע לנותן שירותי המטבע.
<נטע דורפמן-רביב: אני מציעה שבסוף ההגדרה יהיה כתוב: "וכן מקבל שירות שהודיע לנותן שירות המטבע שהוא מעוניין להיות מקבל שירות קבוע".
<לילך וגנר: שהודיע בכתב.
<נטע דורפמן-רביב: "שהודיע בכתב לנותן שירותי המטבע שהוא מעוניין להיות מקבל שירות קבוע".
<נטע דורפמן-רביב: "נושא משרה" – כהגדרתו בסעיף 11א לחוק; "עורך דין" - בעל רישיון לעריכת דין בישראל, ולעניין תאגיד שאינו רשום בישראל, גם נוטריון שהוא עורך דין בעל רישיון במדינה החברה בארגון לשיתוף כלכלי ופיתוח (להלן- OECD) או נוטריון שהוא עורך דין בעל רישיון לעריכת דין במדינות ההתאגדות של התאגיד, ובלבד שהמדינה או הטריטוריה בה מואגד התאגיד אינה מנויה בתוספת הראשונה; "פעולה" –פעולה בודדת; לעניין זה יראו מספר פעולות שבוצעו עבור אותו מבקש שירות או מקבל שירות במהלך יום אחד כפעולה בודדת; "צדדים לפעולה" – כל אחד מן הצדדים לפעולה הנעשית באמצעות נותן שירותי המטבע; ולעניין שטרי חוב ושיקים – עושה השטר או מושך השיק, לפי העניין, וכן הנפרע בשטר או בשיק, לפי העניין; "שם" – כל אחד מאלה: (1) ביחיד - שם משפחה ושם פרטי, הרשומים במסמך הזיהוי כאמור בסעיף 4; (2) בתאגיד - שמו הרשום, ואם הואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום של תאגידים מסוגו – שמו כפי שמסר; (3) בתאגיד שהוקם בחיקוק – השם שנקבע בחיקוק, בין בארץ ובין בחוץ לארץ; (4) במוסד ציבורי, למעט בתאגיד שהוקם בחיקוק - שמו כפי שמסר; "תאגיד" – כל אחד מאלה: (1) חברה, שותפות, אגודה שיתופית, אגודה עותומאנית, עמותה או מפלגה הרשומה בישראל; (2) גוף הרשום כתאגיד מחוץ לישראל; (3) גוף שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום שלגופים מסוגו, ובלבד שהציג מסמך המעיד על היותו תאגיד; "תושב" - כמשמעו בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965 , לרבות אזרח ישראלי שאינו תושב כאמור, הרשום במרשם האוכלוסין; "תושב אזור" - מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור; "תושב חוץ" - מי שאינו תושב.
<נטע דורפמן-רביב: ".
<נטע דורפמן-רביב: אלו ההגדרות – נמשיך בהקראת הסעיף?
<עידן דינאי: יש לנו הערה לגבי הגדרת תאגיד ושם.
<עידן דינאי: אין התייחסות בכלל לנאמנויות – Trusts.
<שרון פרידמן: נאמנות היא לא ישות משפטית.
<עידן דינאי: אבל אתה צריך להסדיר את העניין הזה - - -
דוד רותם: איפה יש, חוץ מישראל, עוד אגודות עותומניות?
דוד רותם: גם בישראל אין כבר אגודות עותומניות.
<נטע דורפמן-רביב: קיימות היסטוריות.
<נטע דורפמן-רביב: אין חדשות אבל יש אגודות עותומניות.
אברהם מיכאלי: יש רשם אגודות עותומניות.
<נטע דורפמן-רביב: אי אפשר להירשם כאגודה עותומנית בימינו - - -
אברהם מיכאלי: יש אגודות שיתופיות - - -
דוד רותם: אגודות שיתופיות יש – כל היישובים הם אגודות שיתופיות.
<לילך וגנר: הקודיפיקציה עוד לא עברה, אז כרגע לנאמנויות אין הסדר - - -
<עידן דינאי: נאמנויות יכולות להיות משני טיפוסים – יש את הטיפוס של ה-Common law: יוצר נאמנות, נהנה ונאמן; ויש את הטיפוס של Establishment וה-Foundation באירופה.
<עידן דינאי: בואו נתחיל קודם כל בראשון, שהוא יותר שכיח.
<עידן דינאי: פה באמת יש התלבטות אמתית, את מי לרשום?
<עידן דינאי: את הנאמן, את הנהנה או את היוצר?
<עידן דינאי: אנחנו לא יודעים – אנחנו צריכים לקבל הנחיות פה בצו.
<נטע דורפמן-רביב: בצו הבנקים איך זה?
<מאיה לדרמן: אין הסדרה של נאמנויות בישראל, זה לא רשום, ככה שאי אפשר לדרוש שם על פי מרשם כזה וכזה ולאמת על פי מסמך שאלה המרשמים שלו, כי אין מרשמים של נאמנויות.
<עידן דינאי: אז איך אתם רוצים שאנחנו נתייחס?
<מאיה לדרמן: יכול להיות שמשרד האוצר יוציא הנחייה או חוזר – אני לא משרד האוצר – ויגיד לרשום את היוצר - - -
דוד רותם: אתם תחשבו עד לדיון הבא איך אתם רוצים - - -
<מאיה לדרמן: נתייעץ גם עם בנק ישראל ונלמד מה הם עושים לגבי הבנקים.
<מאיה לדרמן: אני מניחה שהסוגיה הזאת לא מיוחדת לנותני שירותי מטבע.
<יצחק מימון: יש לי הערה לעניין הגדרה של פעולה.
<יצחק מימון: הם רושמים: "פעולה" – פעולה בודדת" ואז אתם מסייגים את זה: "לעניין זה ייראו מספר פעולות שבוצעו על-ידי אותו מבקש שירות או מקבל שירות במהלך יום אחד כפעולה בודדת".
<יצחק מימון: לדעתי אנחנו צריכים לקבל הסבר לעניין הזה מהסיבה הפשוטה: הנוסח שאתם מציעים פה היום הוא איזושהי הרכבה של הצו הקודם בתוספת ההוראות שפרסם ראש הראשות בשנת 2002 לעניין דיווחי נותני שירותי מטבע.
<יצחק מימון: ההוראה שאנחנו נרצה ליישם אותה – היא אולי ישימה לגבי מקבל שירות אבל היא בלתי ניתנת ליישום לגבי מבקש שירות.
<יצחק מימון: מבקש שירות, על פי ההגדרה, יכול לבקש מנותן השירות עבור מספר מקבלי שירות שונים מתוקף ייפוי כוח שהוא קיבל לידיו.
<יצחק מימון: לכן לא ייתכן שאני אצרף את אותו מבקש לעניין מקבלים שונים.
<יצחק מימון: זה יכול להיות רלוונטי לעניין של אותו מקבל שמקבל באותו יום שירותי מטבע.
<יצחק מימון: גם פה נדרשת הבהרה היות ויש לנו 11(ג)(א)(1) עד (8) בחוק, שיהיה ברור שאנחנו מדווחים מצטבר רק על אותו סוג של שירות מטבע, כי לא ייתכן עירוב של שני סוגים של שירות מטבע כי אחרת אתם מרחיבים את חובת הדיווח.
<יצחק מימון: עוד לא הגענו לסעיף 8, אבל אם אני אערב המרה וניכיון שיקים אז אני כבר לא מדבר על 50, אני מדבר על 25 או על 30.
<יצחק מימון: אם כבר רוצים פעולה מצטברת אז לרשום את זה פשוט – למה לרשום פעולה בודדת ואז להגיד שזה מצטבר?
<יצחק מימון: אם אנחנו דורשים בצורה אובייקטיבית שהדיווח יהיה מצטבר אז שיהיה ברור שאנחנו לא נדווח סובייקטיבית על אחד שבא כמה פעמים כי אתם מבקשים מאתנו לדווח על זה אובייקטיבית.
אברהם מיכאלי: עורך דין מימון, מתי ישבת בפעם האחרונה עם הנציגים כדי להציג את ההערות שלך?
<יצחק מימון: לא ישבתי מעולם, למה?
אברהם מיכאלי: במקום היושב-ראש, הייתי שולח את כולכם הביתה עכשיו, ועד שלא תשבו ותגמרו את ההערות ביניכם לא תחזרו – אתם מבזבזים לנו זמן בוויכוחים.
<רון דרור: אני רוצה לציין שכאשר הולכים להטיל על הבנקים צו אז באים אליכם רק אחרי שיושבים ומסדירים איתם הכול.
דוד רותם: אישרתי צו לפני שנה לבנקים ועד היום לא הוציאו צו.
<רון דרור: אני יכול להגיד שביקשתי פגישה וקיבלו אותי יפה מאוד במשרד האוצר כמעט כל האנשים שיושבים פה.
דוד רותם: במשרד האוצר תמיד מקבלים אותך יפה – אתה הבאת את השיק או באת לקחת שיק?
<רון דרור: אבל כמו שהעיר חבר הכנסת מיכאלי, הייתה פגישה אחת ויש כאן עוד אנשים מלומדים שמעירים – באמת כדאי שנבוא אליכם אחרי שישבו עם השטח וגיבשנו משהו שהוא גם ישים מבחינת השטח.
דוד רותם: כן, אבל אתם הייתם יכולים להעביר להם את ההערות שלכם בכתב – לא צריך פגישות.
<רון דרור: העברנו.
<רון דרור: על עצמי אני יכול להעיד.
<נטע דורפמן-רביב: לכן יותר קל לענות להערות של עורך דין רון כי אני מכירה אותן היטב, לעומת זאת אני שומעת את ההערות של צחי בדיון בפעם הראשונה.
<יצחק מימון: אני יכול להגיד לך לגבי ההערות שלי שכתבתי מכתבים לרשות לאיסור הלבנת הון, אולי לא אלייך, אבל מכתבים שלי יצאו לרשות לאיסור הלבנת הון ולמשרד האוצר בעניין - - -
<מאיה לדרמן: אבל הערות לצו - - -
<יצחק מימון: דרשנו הבהרות ספציפיות לעניין ההגדרה הזאת של פעולה אבל אתם, מה לעשות, אתם לא מגיבים.
דוד רותם: אתה לא יכול לדרוש הבהרות.
דוד רותם: הם לא חייבים לך.
<יואב צבר: בעקבות ההערה הקודמת שלכם, אדוני היושב-ראש, ברשותך אני רוצה לציין שישבנו עם כל הנציגים, ישבנו גם עם הנציג שלהם, עם שלומי ועם עורך דין מימון.
<יואב צבר: קיבלנו את המסמך של עורך דין דינאי והתייחסנו לכל המסמכים, כך שההערה שלא נפגשנו איתם היא תלושה מהמציאות – ישבנו, דנו, עברנו על כל הניירות והתייחסנו לכול.
<יואב צבר: לא את הכול קיבלנו אבל התייחסנו לכול.
דוד רותם: זאת בדיוק הבעיה – אתם לא מבינים שכשאתם יושבים איתם ומקבלים מהם נייר, תאשרו להם את זה, אחרת בשביל מה הם באים?
<נטע דורפמן-רביב: אני אשמח מאוד אם עורך דין צחי מימון יעביר לנו בכתב את ההערות לצו כי אני רואה שאת חלק מההערות אנחנו יכולים לשקול.
דוד רותם: תעביר להם את ההערות עד סוף השבוע.
<יצחק מימון: בעזרת השם.
דוד רותם: בעזרת השם?
דוד רותם: בעזרת המזכירה שלך שתדפיס אותן.
אלעזר שטרן: אתם מקבלים את ההערות שלו לגבי מקבל השירות?
<נטע דורפמן-רביב: אני מציעה שנבדוק את הנושא כשאני אקבל את ההערות.
<נטע דורפמן-רביב: על הערות שקיבלנו מראש ישבנו ודנו כמה שעות.
<נטע דורפמן-רביב: אני לא רוצה להגיד תשובה מידית לגבי הערות שאנחנו מקבלים בפעם הראשונה בלי שאני בודקת את המשמעויות לעומק אבל אנחנו בהחלט נבחן את ההערה.
<נטע דורפמן-רביב: אני מבינה שממילא אנחנו לא מאשרים את הצו בדיון הזה כך שיש לנו זמן.
דוד רותם: יש הרבה הערות – צריך לבדוק אותן.
<נטע דורפמן-רביב: כיוון שממילא הדיון לא יסתיים היום אז לקראת הדיון הבא נשקול את ההערה לגבי מקבל השירות, מקבל שירות והנושא של הפעולה.
<נטע דורפמן-רביב: אפשר להמשיך?
<נטע דורפמן-רביב: "פרק ב': חובות הזיהוי הכרת הלקוח 2.
<נטע דורפמן-רביב: (א) נותן שירותי מטבע לא ייתן למקבל שירות קבוע שירותי מטבע ביחס לפעולות החייבות בדיווח, כמפורט בסעיף 8(א), בלא שזיהה את מקבל השירות, בלא שביצע לגביו, פעם אחת לפחות, הליך של הכרת הלקוח, לפי מידת הסיכון שלו להלבנת הון ומימון טרור; לעניין זה ,"הליך של הכרת הלקוח"- בין השאר, בירור מקור הכספים שבאמצעותם נעשית הפעולה, עיסוקו ומטרת הפעולה; לגבי תושב חוץ – גם זיקתו לישראל ואם הוא איש ציבור זר; לגבי מי שהוא בעל עסק – גם סוג עסקיו; נותן שירותי המטבע יערוך רישומים של פרטים אלה לפי הנחיות שיקבע הממונה.
אלעזר שטרן: פה אנחנו חוזרים להערה שהערתי לגבי מקבל שירות.
אלעזר שטרן: לפי הניסוח פה: "בלא שזיהה את מקבל השירות" ואם בתאגיד מקבל השירות מוגדר כאן גם יושב-ראש הדירקטוריון או מנהל התאגיד, המשמעות היא שצריך לערוך הכרת לקוח גם למנהל וליושב-ראש.
אלעזר שטרן: זה לא נשמע סביר.
<רון דרור: גם הבנקים לא עושים את זה.
אלעזר שטרן: הוא צודק.
אלעזר שטרן: אין לזה מקבילה במצבים אחרים.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו רק רוצים את הפרטים שלו.
אלעזר שטרן: אז זה צריך לעבור מההגדרה לסעיפים הספציפיים.
דוד רותם: צריך לנסח את זה נכון.
<נטע דורפמן-רביב: אז אני אוריד מההגדרה של מקבל השירות את מנהל התאגיד ויושב-ראש הדירקטוריון ונזכור, במקומות שרשום מקבל שירות, שנרצה להוסיף אותם מפורשות.
<אוהד מימון: אני רק מציע במקום מנהל התאגיד ויושב-ראש הדירקטוריון – מכיוון שמדובר בתאגיד ולכל תאגיד יש מורשה חתימה – הפרטים שצריכים להירשם הם פרטים של מורשה החתימה.
<אוהד מימון: בואו לא נלך להמצאות חדשות: מנהל תאגיד, יושב-ראש דירקטוריון.
<אוהד מימון: למה להגיע עד אליהם מורשה החתימה, אגב, קיים בצו הבנקאי.
<אוהד מימון: אלו הפרטים שצריכים להירשם.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו מעוניינים במנהל התאגיד וביושב-ראש הדירקטוריון.
<אוהד מימון: הגדרת מנהל בתאגיד ונושא משרה הן הגדרות שנתונות להרבה מאוד פרשנויות.
<אוהד מימון: תאגידים, אמר יואב צבר בצדק, לא עובדים מעצמם – הם עובדים על ידי מורשה חתימה עם פרוטוקול מורשה חתימה.
<אוהד מימון: מה יותר מסודר מזה?
<אוהד מימון: למה צריכים ללכת למנהל התאגיד וליושב-ראש הדירקטוריון?
<שרון פרידמן: כי הם בעלי האינטרס האמתי.
<נטע דורפמן-רביב: הם מבחינתנו שני בעלי התפקיד הבכירים ביותר באותו תאגיד.
<נטע דורפמן-רביב: ישוב-ראש דירקטוריון אתה יודע יפה מאוד מי הוא והציפיה היא שתאגיד יידע מי מנהל את אותו תאגיד.
<נטע דורפמן-רביב: לא נראה לי שאלו פרטים שאמורים להיות חסויים.
<נטע דורפמן-רביב: אני לא חושבת שיש פה גם נושא שהוא מכביד.
<נטע דורפמן-רביב: כשנגיע לסעיפים הספציפיים נרשום מי מנהל התאגיד ויושב-ראש הדירקטוריון של התאגיד.
<רון דרור: נטע, מה זה "בין השאר" הזה?
<רון דרור: אם יש פעולות שהם לא עשו אז הם לא צייתו לסעיף?
<רון דרור: תתנו רשימה.
<לילך וגנר: יש את הנוהל שביקשתם - - -
<רון דרור: כתוב: "בין השאר".
<נטע דורפמן-רביב: הכוונה שאתה עושה הליך של הכרת לקוח שהוא לא רק בדיקת צ'ק ליסט של שלושת אלה.
<נטע דורפמן-רביב: יש לנו נוהל שרצינו שיהיה חובה, עכשיו הוא הופך להיות נוהל אופציונלי, אתה יכול - - -
<רון דרור: איפה הוא מופיע?
<נטע דורפמן-רביב: הוא בתוספת.
<נטע דורפמן-רביב: אתה יכול אמץ את הנוהל - - -
<רון דרור: אם אני מאמץ את הנוהל – עשיתי את מה שצריך?
<רון דרור: תשובה טובה.
<רון דרור: אם אימצתי את הנוהל – עשיתי מה שצריך.
<נטע דורפמן-רביב: אם יישמת את הנוהל ובררת את כל הדברים שכתובים בו – אז כן.
<עידן דינאי: בעניין הזה אמרת שזה דווקא יכול לפגוע באותם גופים שרוצים לייצר תחרות מול הבנקים, למשל.
<עידן דינאי: אם אני רוצה לעבוד עם חברת טבע, אז זה ירתיע איזה נושא משרה לא בכיר במערך הכספים בטבע שרוצה דווקא לעבוד לא רק עם הבנקים, כי אז הוא צריך לעבור ולתת פרטים לגבי יושב ראש התאגיד והמנכ"ל.
<נטע דורפמן-רביב: וזהו.
<עידן דינאי: זה Over doing.
<עידן דינאי: אף אחד לא יכנס לזה בכלל.
<עידן דינאי: זאת דוגמה מובהקת איך דרך רגולציה שומרים על ריכוזיות, לא בכוונה תחילה כמובן, אבל זאת דוגמה.
<עידן דינאי: יש גופים מסוימים שעצם העירוב של נושאי המשרה יכול לטרפד את כל העניין מלכתחילה.
<נטע דורפמן-רביב: כשנגיע לסעיף שמדבר על מה שאנחנו רוצים מאותם נושאי משרה בכירים, אפשר יהיה לראות אם זאת הכבדה יתרה או שזו דרישה גדולה מאוד.
<אריק צוהר: סליחה, גברתי, לא ייתכן שמורשה חתימה, כלומר מי שיש לו כתב מורשה חתימה, רשאי ללכת לפצוח חשבון בבנק אבל בשביל לעשות פעולת המרה אצל חלפן הוא צריך את יושב-ראש הדירקטוריון.
<נטע דורפמן-רביב: אבל לא אמרנו שצריך – הוא לא צריך להביא אותו.
<נטע דורפמן-רביב: זאת בדיוק הייתה ההערה.
<נטע דורפמן-רביב: הורדנו מההגדרה את יושב-ראש הדירקטוריון ואת המנהל של אותו גוף כדי שלא יצטרך להביא אותו.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו תכף נראה באילו מקומות אנחנו צריכים את הפרטים לגביהם.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו לא דורשים שהם יבואו פיזית כדי להראות את עצמם מול נותן שירותי המטבע.
אברהם מיכאלי: למה אתם חושבים שהדרישה הזאת צריכה להתקיים כשהבנקים שעושים את אותן פעולות לא דורשים את זה?
<נטע דורפמן-רביב: הורדנו את זה מהסעיף של הכרת הלקוח.
אברהם מיכאלי: אתם לא דורשים בהגדרה שאתם מגדירים כהיכרות לקוח, להביא את יושב-ראש הדירקטוריון - - -
אלעזר שטרן: לזה הם הסכימו.
<נטע דורפמן-רביב: זאת הייתה ההערה של אלעזר והסכמנו להוריד את אותו מנהל ויושב-ראש מהליך הזיהוי.
<לילך וגנר: לקבל את הפרטים שלהם בלא שיבואו פיזית ויעשו להם הכרת לקוח.
אברהם מיכאלי: היום, כל תאגיד שפותח חשבון בנק, אני יודע שחוץ ממורשים, לפעמים מבקשים אישור רואה חשבון מי הם בעלי התפקידים, בעלי השליטה בתאגיד זה הגיוני.
אברהם מיכאלי: בל לא במובן של להגיע ליושב-ראש הדירקטוריון שבגופים גדולים - - -
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו מסכימים.
<נטע דורפמן-רביב: אין כוונה להביא את יושב-ראש הדירקטוריון.
אברהם מיכאלי: אז צריך להבהיר את זה – זה לא ברור.
אלעזר שטרן: לא, הם הסכימו להוריד את זה.
<נטע דורפמן-רביב: ברגע שהורדנו מההגדרה זה לא נכנס לסעיף.
<נטע דורפמן-רביב: זה בדיוק מה שהסכמנו.
אברהם מיכאלי: הניסוח פה, לא רק שצריך לשנות את התוכן שלו, הוא גם משובש.
אברהם מיכאלי: את נעצרת באמצע קריאת משפט והבנתי שאת לא התכוונת לקרוא ברצף.
<נטע דורפמן-רביב: הייתי צריכה להגיד: "האם הוא איש ציבור" – אני פשוט חשבתי שיש עוד משהו.
אברהם מיכאלי: הסעיף הזה צריך להיות מתוקן גם בתוכן וגם בניסוח.
<לילך וגנר: לא הבנתי מה צריך להיות בתוכן הכרת הלקוח.
<לילך וגנר: ברגע שמקבל השירות לא צריך להגיע פיזית והסכמנו על זה והורדנו את זה מהגדרת מקבל השירות, אני לא מבינה למה צריך לתקן את ההגדרה של סעיף 2(א) שהיא זהה בכל הצווים האחרים.
אברהם מיכאלי: צריך לתקן את זה בצורה כזאת שיובן במה אותו שליח שבא לעשות המרה בשם תאגיד צריך להיות מצויד - -
<לילך וגנר: בסדר, אבל זה לא בסעיף הזה.
אברהם מיכאלי: - - זה הכול.
אברהם מיכאלי: בדברים האלה, אם תגידי שזה מובן מאליו, בסוף מישהו יטרטר את האנשים הלא נכונים כי זה לא מובן מאליו.
<נטע דורפמן-רביב: ההצעה שלי הייתה שנוריד מההגדרה של מקבל שירות את המנהל והיושב-ראש הדירקטוריון, כשנרצה להכניס אותם – נכתוב זאת במפורש.
<נטע דורפמן-רביב: לכן הם אינם בתוך הסעיף כרגע בדיוק כפי שרציתם.
<נטע דורפמן-רביב: כרגע, בדרך עקיפה על ידי תיקון ההגדרה, הורדנו את זה מהסעיף.
<נטע דורפמן-רביב: הסעיף תוקן אוטומטית.
<מנחם ירון: אם נניח ששטראוס היא לקוחה שלנו, את מצפה שנעביר לך את תעודת הזהות של עופר שטראוס?
<מנחם ירון: ממילא אנחנו מדווחים לרשות את הח"פ של שטראוס ואת כל הפרטים.
<נטע דורפמן-רביב: כשנגיע לסעיף 3, סעיף פרטי הזיהוי – ההערה שלך תהיה במקום ואנחנו נגיב.
<נטע דורפמן-רביב: עכשיו אנחנו בסעיף 2 ולא נוכל להתקדם אם אנחנו כל הזמן הולכים לסעיפים אחרים.
<מנחם ירון: זה יותר פשוט – זה לא מה שביקשנו.
אברהם מיכאלי: מותר להם לשאול שאלה.
אברהם מיכאלי: את יכולה להגיד שנענה על זה בסעיף 3.
אברהם מיכאלי: תשמור את שאלה שלך להמשך.
אברהם מיכאלי: לפני שנתקדם לסעיף הבא, מי רצה קודם לדבר?
<יצחק מימון: נמסרה פה הגדרה לצדדים לפעולה, רק שאני לא הצלחתי למצוא בצו מקום שנעשה בזה שימוש.
<אוהד מימון: בבדיקות טרור נאמר שצריך לעשות בדיקה מול צדדים לפעולה.
<נטע דורפמן-רביב: אפשר להמשיך בהקראה?
אברהם מיכאלי: הנה אדוני היושב-ראש כאן.
אברהם מיכאלי: תמשיכי.
<נטע דורפמן-רביב: "(ב) נותן שירותי מטבע לא ייתן שירותי מטבע לאיש ציבור זר, בסכום העולה על הסכום הקבוע בסעיף 3(א), אלא אם כן התקבל אישור לכך מנושא משרה אצל נותן שירותי המטבע, לרבות מי שכפוף ישירות למנהל הכללי; מתן אישור כאמור ייבחן לפי מידת הסיכון של הלקוח להלבנת הון ומימון טרור; התברר במהלך ההתקשרות כי לקוח הוא איש ציבור זר, לא יבצע נותן שירותי המטבע פעולה עד לקבלת אישור כאמור להמשך ההתקשרות.
<רון דרור: נטע, כתוב: "לפי מידת הסיכון של הלקוח להלבנת הון".
<רון דרור: אני לא מבין, החלפן הוא ראש אגף אמ"ן מחקר?
<רון דרור: שגם הוא, דרך אגב, יכול להגיע לשתי מסקנות סותרות לגבי אותו אדם.
<מאיה לדרמן: כן, הוא צריך לנהל את הסיכונים של עצמו.
<מאיה לדרמן: זה כתוב בנהלים.
<מאיה לדרמן: אתה שאלת על הנוהל?
<רון דרור: אבל הנהלים פתוחים מדי, פרומים.
<רון דרור: החלפן יושב במשרד של אדם אחד הוא מקבל הערכת סיכון עד כמה האיש הזה יכול להלבין?
<רון דרור: אני אומר לכם, הייתי ראש מדור באמ"ן וגם כן לא יכולתי לקבל הערכות כאלה – אז הוא יכול לקבל הערכות כאלה?
אברהם מיכאלי: הלבנת הון עובר את אמ"ן.
<רון דרור: אל תתנו דרישות שהציבור לא יכול לעמוד בהן.
<רון דרור: תנו דרישות קונקרטיות, תנו טופס עם דרישות קונקרטיות, כדי שהפקיד יוכל להיות פקיד מסודר כמו בארצות הברית, כדי שכל אחד יידע מה הוא עושה.
<רון דרור: עשיתי כך וכך – עשיתי את העבודה שלי, המערכת עובדת.
<מאיה לדרמן: זאת המשמעות של הסדרה של שוק.
<מאיה לדרמן: הסדרה של שוק זה לא שתמשיכו לעבוד בלי שום חשיבה והבנה של מה שאתם עושים אלא תפנימו את חוק איסור הלבנת הון ואת חוק איסור מימון טרור.
<רון דרור: מי יעריך את מידת הסיכון של הלקוח להלבנת הון?
דוד רותם: הפקיד שיושב בצ'יינג' יעריך את זה.
<רון דרור: הוא יעריך את זה?
<רון דרור: ואם העריך לא נכון?
דוד רותם: אם העריך לא נכון אז העריך לא נכון.
דוד רותם: אז תהיה קצת הלבנת הון, מה יהיה?
<נטע דורפמן-רביב: זה לא הפקיד.
<נטע דורפמן-רביב: לפי הסעיף הוא צריך אישור של נושא משרה בתאגיד.
<רון דרור: איזה נושא משרה?
<רון דרור: יש תאגידים שהפקיד הוא גם נושא המשרה והמנהל – כך זה ברובם, אגב.
<רון דרור: זאת לא מערכת כמו שיואב איתר מערכת אחת מופלאה.
<אריק צוהר: מגיע אטאטורק לסניף צ'יינג' ברחוב בן יהודה.
<אריק צוהר: אטאטורק לא יודע עברית.
<אריק צוהר: הוא מוציא מכיסו 10,000 אירו – מה עכשיו אמור לעשות אותו צ'יינג'ר?
<רון דרור: להעריך את הסיכון ממנו.
<אריק צוהר: באיזו שפה ישאל אותו אם הוא ראש הממשלה?
דוד רותם: אתה רוצה שנכניס הנחיות שכל מי שרוצה רישיון לצ'יינג' יצטרך לדעת כמה שפות?
דוד רותם: אנחנו יכולים לארגן לך את זה.
אברהם מיכאלי: צריך תואר שני.
דוד רותם: את זה אנחנו צריכים לארגן.
<אריק צוהר: נראה לי שמי שכותב את זה לא מבין את מה שהוא כותב.
דוד רותם: מי שכותב את זה מבין היטב.
דוד רותם: מי שחושב שנותן שירותי מטבע יכול להיות בור ועם הארץ ולא לדבר בשום שפה חוץ מעברית – הוא בבעיה.
<אריק צוהר: כן, אבל אני צריך להחתים עכשיו את אטאטורק.
<אריק צוהר: על איזה טופס?
<אריק צוהר: בטורקית?
<אריק צוהר: באנגלית?
<אריק צוהר: בעברית?
דוד רותם: לא מעניין אותי באיזה טופס.
דוד רותם: אתה רק תדאג שהוא יבין על מה הוא חותם.
<יצחק מלכה: לשם האיזון, קודם דיבר עורך הדין שאם הוא רוצה לעבוד עם טבע, אז אנחנו מטילים עליו כל מני דרישות שהבנקים לא דורשים.
<יצחק מלכה: מצד שני אתה רוצה להביא את אטאטורק.
<יצחק מלכה: יש פה מנעד.
<יצחק מלכה: אז קצת פרופורציות, הכול בסדר.
<רון דרור: אנחנו רק רוצים שתהיה מערכת מסודרת כדי שאנשים יוכלו לציית לחוק וזה מה שהם צריכים לתת לנו.
דוד רותם: הם לא צריכים לתת לך את זה.
דוד רותם: תגיד לי, באיזו מהירות אתה נוסע בכביש ירושלים-תל אביב?
אברהם מיכאלי: 80 קמ"ש.
דוד רותם: מישהו נתן לך הנחיות?
אברהם מיכאלי: בטח – התקנון.
<שלומי גולן: כבוד היושב-ראש, אם לנסות לתמצת פה את כלל הדעות, נותני שירותי המטבע למעשה מבקשים לצמצם את שיקול הדעת שניתן להם.
<שלומי גולן: כלומר, אם הרשות רוצה להכליל כללים מסוימים – אין בעיה.
<שלומי גולן: נשב יחד ונגבש טופס שיוסכם על כולם.
<שלומי גולן: נותן שירותי המטבע ימלא את הטופס כמו פקיד, ייצא ידי חובתו ויתקדם הלאה לקראת יתר הדברים.
דוד רותם: כשיכנס אליו אטאטורק, איך הוא - - -
<שלומי גולן: אם הוא לא מסוגל לתשאל אותו אז שלא ייתן לו שירות.
דוד רותם: טוב מאוד, טוב מאוד.
<מאיה לדרמן: זה כתוב פה.
< שלומי גולן: אתם מצפים מציבור - - -
<מאיה לדרמן: אבל כתוב בסעיף 2(א) בסיפא - - -
אלעזר שטרן: ההנחיות הן לגבי הרישומים, לא לגבי הכרת הלקוח.
< שלומי גולן: יש כ-2,500 - - -
אלעזר שטרן: הממונה צריך לתת להם הנחיות איך לרשום את זה.
אלעזר שטרן: הוא לא נותן להם טופס איך לתשאל.
<מאיה לדרמן: הממונה גם יכול להציע טופס.
<מאיה לדרמן: לא רצינו לחייב - - -
< שלומי גולן: אנחנו בעד טופס.
דוד רותם: אני רוצה להגיד לכם שאתם טועים לחלוטין.
דוד רותם: יושבים פה כל הצ'יינג'רים האלה ומסבירים לכם שהם לא מסוגלים להפעיל שום שיקול דעת.
< שלומי גולן: לא רוצים שיקול דעת.
דוד רותם: כל מה שהם רוצים זה טופס שהם ימלאו אותו כמו תוכים.
< שלומי גולן: כמו פקידה בבנק.
דוד רותם: מעבר לזה הם לא מבינים כלום.
<מאיה לדרמן: פקידי הבנק לחלוטין לא מתנערים משיקול הדעת שלהם, הם בודקים אם לקוח חורג מהפעילות שלו.
<מאיה לדרמן: אם לפקידה שיושבת מול לקוח מתעורר ספק, היא הולכת הלאה לממונים.
<מאיה לדרמן: זה לא רובוטים – מטילים פה חובות על אנשים עם שיקול דעת.
< שלומי גולן: את יודעת מה ההבדל?
< שלומי גולן: כדי להיות פקידה בבנק צריך תואר ראשון במנהל עסקים אבל כדי לפתוח צ'יינג' צריך רק לשלוח בקשה ליואב צבר.
<מאיה לדרמן: אז באמת חבל מאוד שזה ככה.
< שלומי גולן: - - - זאת הרשמה – לא רישיון.
אברהם מיכאלי: גברת מאיה, מה שקרה זה שהרשות להלבנת הון נולדה לפני 10-5 שנים אבל החלפנים האלה קיימים כבר 40 שנה.
אברהם מיכאלי: תראו ותתמודדו עם המציאות, אל תהיו רק פקידים שחושבים כל הזמן כפקידים, אפילו שאתם עורכי דין, עם כל ההערכה לקולגות.
אברהם מיכאלי: תחשבו תמיד שיש מציאות שטח.
אברהם מיכאלי: או שנסגור את כולם היום ונפתח חדשים עם כללים חדשים או - - -
דוד רותם: זה רק בתנאי שהם כולם ידעו שפות.
אברהם מיכאלי: ידיעת שפות זה חלק מהבעיה, מה לעשות?
אברהם מיכאלי: תלמד יהודי בן 60 שיושב בצ'יינג' שפה, נראה אותך.
דוד רותם: מאיפה הוא בא?
אברהם מיכאלי: הוא בא מרוסיה, מה זה משנה?
דוד רותם: אז הוא יודע את השפה.
אברהם מיכאלי: הוא לא יודע, יש לך טעות.
אברהם מיכאלי: הוא יודע את השפה שהוא דובר ולא מעבר לזה – הוא לא ידע לדבר עם ראש הממשלה הטורקי, עם הנשיא הטורקי שיגיע אליו.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שניקח את המציאות ונמקסם את מה שניתן לעשות במציאות.
אברהם מיכאלי: אם אתם רוצים להגדיל ראש של אנשים שלצערנו קיבלו אישורים לא היום, אלא לפני 30-20 שנה להפעיל צ'יינג'ים – זאת המציאות ונתמודד עם זה.
אברהם מיכאלי: באתם הנה כדי שנעזור לכם להעביר דברים סבירים.
אברהם מיכאלי: אני לא מסכים על כל הרצונות של כל מי שבא לפה, אבל בואו ניקח את המגזר הכללי שלצערנו הם הקטנים.
אברהם מיכאלי: לגדולים אני לא דואג – יש להם יועצים, עורכי דין ורואי חשבון ומנגנונים של 5 חדרים, אין פה רחמים עליהם.
אברהם מיכאלי: אז בואו תהיו מציאותיים וכל הניסוחים בתקנות יהיו תמיד בהתאם לכך.
<יואב צבר: ברשותך, יושב-הראש, הצו הזה נכתב ממש על סמך ניסיון ועל בסיס ניסיון ועל בסיס פגישות עם אנשים – אי אפשר להגיד שנותני שירותי המטבע, החלפנים של לילינבלום לפני 60-50 שנה זה אותם נותני שירותי מטבע כיום - - -
דוד רותם: לפי מה שאני שומע פה זה עוד יותר גרוע.
<יואב צבר: אז אני ברשותך מצהיר שיש פה עורכי דין שהם נותני שירותי מטבע ויש אנשים משכילים מאוד שנותנים שירותי מטבע ולא כולם לא יודעים קרוא וכתוב.
<יואב צבר: הם לומדים לקרוא ולומדים כלכלה ויודעים הרבה דברים שאנחנו עוד לא למדנו אותם.
דוד רותם: למדתי ממך דבר מאוד חשוב: עורכי דין מבינים בכלכלה.
<יואב צבר: לא אמרתי את זה אבל יש עורכי דין שהם כלכלנים.
אברהם מיכאלי: לעורכי דין שהם כלכלנים צריך לבדוק את הרישיון.
<יואב צבר: אי אפשר לזלזל בנותני שירותי המטבע, אי אפשר להגיד שהם לא מבינים ולא יודעים.
אברהם מיכאלי: אל תהיה עכשיו הסנגור שלהם, בסדר?
אברהם מיכאלי: אתה עכשיו דואג לכבוד שלהם?
אברהם מיכאלי: יושבים פה - - -
<יואב צבר: אני כל הזמן הסנגור שלהם, אני כל הזמן מאמין בהם.
אברהם מיכאלי: אני מאוד מעריך את הסנגוריה שלך, אבל בסוף התלונות באות מהשטח וכנראה שאתה לא קשור לאותו שטח.
<יואב צבר: הן באות אלי.
אברהם מיכאלי: רק אליך באים?
<יואב צבר: לא רק – גם אלי.
<יואב צבר: בעיקר אלי.
<אריק צוהר: יואב, אתה מכיר אותם, נכון?
<יואב צבר: גם אותך אני מכיר.
<אריק צוהר: מצוין.
<אריק צוהר: מאחוריך יושב אחד מנותני שירותי המטבע המתוחכמים ביותר במדינה.
<יואב צבר: יכול להיות.
<אריק צוהר: תשאל אותו אם הוא יצליח לזהות את אטאטורק כאיש ציבור?
<יואב צבר: תעזוב אותי מאטאטורק.
<אריק צוהר: תשאל אותו אם הוא יצליח, והוא אחד המתוחכמים במדינה.
<יואב צבר: אם הוא ייתן לו תעודת זהות – הוא יזהה אותו.
<נטע דורפמן-רביב: אין ספק שאנחנו מעלים בצו הזה את הסטנדרט.
<נטע דורפמן-רביב: אנחנו מעלים את הסטנדרט, אנחנו מנסים לקרב את הצו של נותני שירותי מטבע לסטנדרט העולמי.
<נטע דורפמן-רביב: אולי הסטנדרט העולמי לא כל-כך פשוט כפי שהיו רגילים לחיות בשנים האחרונות.
דוד רותם: מה זה הסטנדרט העולמי?
<נטע דורפמן-רביב: בנושא של אנשי ציבור זרים, הדרישה של הזיהוי ושל אי מתן שירות אלא אחרי אישורים וכולי, זה הסטנדרט הבינלאומי של הארגונים הבינלאומיים בתחום של הלבנת הון.
<נטע דורפמן-רביב: זאת לא המצאה שאנחנו המצאנו בישראל לנותני שירותי המטבע.
<נטע דורפמן-רביב: – מאיה מהרשות לאיסור הלבנת הון יכולה להרחיב בזה.
<נטע דורפמן-רביב: לא המצאנו פה במדינת ישראל דרישות שהן מנותקות מהסטנדרט הבינלאומי.
<נטע דורפמן-רביב: ולכן יכול להיות, שנותני שירותי מטבע יצטרכו לשכור שירותים במקרים מסוימים של אנשים שיכולים להשיג את אותם אישורים, שיכולים לבחון אותם דברים ושיש להם את היכולת והמסוגלות לעמוד בצו.
<נטע דורפמן-רביב: זאת הדרישה של הצו – אנחנו דורשים מנותני שירותי המטבע לרשום לעצמם נהלים, לעשות בדיקות, לא להיות כאלה שעושים "וי" בטופס כתוכי.