GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנן ארליך: קיים חוק חובת המכרזים שקובע בסעיף 2 שיהיה מכרז פומבי.
אברהם מיכאלי: אנחנו מציעים למחוק את זה.
דוד רותם: (ד) "לא תאשר ועדת המכרזים ביצוע התקשרות בדרך של פטור ממכרז אלא לאחר שבחנה את האפשרות לערוך את ההתקשרות בדרך של מכרז, וככל שהדבר מוצדק וסביר, בנסיבות העניין.
דוד רותם: (ה) תאגיד מקומי יעשה כל שניתן כדי שהתקשרות לא תהפוך דחופה כאמור בתקנה 19(2).
דוד רותם: (ו) התקשרות על פי תקנה 19(1) ו-(2) תיעשה, ככל הניתן, בהליך הקבוע בתקנה 20(ג).
דוד רותם: (ז) תאגיד מקומי שהחליט לבצע התקשרות שלא באמצעות מכרז לפי תקנות אלה, יפרסם את החלטתו המנומקת באתר האינטרנט שלו, אם יש לו כזה, בתוך חמישה ימי עבודה ממועד קבלת ההחלטה".
נעמה מנחמי: אז אנחנו נעשה את זה עשרה ימים כדי להתאים את זה גם.
נעמה מנחמי: זה מקובל עליכם, משרד הפנים?
יהודה אבידן: מה הוחלט לגבי (ג)?
אברהם מיכאלי: רוויזיה.
יהודה אבידן: מה לגבי (ג)?
דוד רותם: אני אישרתי את (ג).
אברהם מיכאלי: אישרת?
אברהם מיכאלי: אני מתנגד.
דוד רותם: לכן שאלתי מי רוצה להוריד את סעיף (ג) והצבעת - - -
אברהם מיכאלי: אבל אמרתי לך שאני מבקש לקרוא.
נעמה מנחמי: אבל זה לא היה שם.
נעמה מנחמי: תראו, אי-אפשר להוריד את סעיף (ג).
נעמה מנחמי: זה כמו להוריד את – כי אתם מתנגדים לעקרונות - - -
דוד רותם: סליחה, אני לא מבין למה הוויכוח בכלל.
דוד רותם: אני החלטתי וזה הכול.
דוד רותם: ממילא פה יבקשו רוויזיה עוד רגע על התקנות.
דוד רותם: 23.
דוד רותם: "קביעת המחיר שישולם בעד מקרקעין בעסקה שניתן לעשותה על-פי תקנות אלה ללא מכרז, תיעשה על פי חוות דעת שמאי מקרקעין שמינה התאגיד המקומי".
דוד רותם: פיצול חוזים – 24.
דוד רותם: "עמד תאגיד מקומי להתקשר בעת ובעונה אחת במספר התקשרויות להזמנת אותם טובין או לאספקת אותם שירותים או לביצוע עבודות המהוות למעשה עבודה שלמה אחת, יראו, לעניין תקנות אלה, את כל החוזים באותם נושאים כאילו היו התקשרות אחת".
דוד רותם: העדפת תוצרת הארץ – 25.
דוד רותם: "תקנה 3 לתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ), התשנ"ה-1995 תחול, בשינויים המחויבים, על התקשרות של תאגיד מקומי".
עופר קורלנדר: אדוני, אם אפשר, שתי הערות.
עופר קורלנדר: יש אפשרות להחיל את כל התקנות ולא רק את תקנה 3.
עופר קורלנדר: תקנה 3 היא התקנה המרכזית של הליך ההעדפה.
עופר קורלנדר: הבעיה היא שלא החילו את תקנה 1 ו-2, שתקנה 1 היא תקנת ההגדרות, שאי-אפשר להבין בכלל איך לבצע את תקנה 3 בלי סעיף ההגדרות.
עופר קורלנדר: ותקנה 2 זה גם כן סעיף פרשנות לגבי מונחים אחרים.
עופר קורלנדר: אז ברמה המעשית אי-אפשר ליישם את תקנה 3 בלי תקנות 1 ו-2.
עופר קורלנדר: חוץ מזה, יש גם נושא של העדפה על דרך של פיצול מכרז, תקנה 4, משום מה לא החילו אותה.
אור רוזנמן: אדוני, אנחנו מציעים להחיל את תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) – יחולו בשינויים המחויבים על - - - של תאגיד מקומי.
נתן בביוף: אם השלטון המקומי לא מתנגד, לנו אין התנגדות.
ברוך לוברט: אדוני, לגבי תקנה 21(ז) - - -
נעמה מנחמי: רגע, בואו נסגור את 25 ואז נחזור ל-(ז).
דוד רותם: תן לי לגמור, אתה לא מחזיר אותי אחורה.
נעמה מנחמי: לא, הוא יחזיר אותך.
נעמה מנחמי: אבל רגע, תן לגמור את 25 קודם.
אור רוזנמן: הנוסח שאנחנו מציעים הוא להחיל את תקנות העדפת ארץ בשינויים המחויבים.
נתן בביוף: בלי - - -
נעמה מנחמי: בלי לנקוב בתקנה ספציפית.
נעמה מנחמי: להגיד התקנות באופן כללי.
ברוך לוברט: אדוני, אם אפשר בכל זאת, אני ביקשתי הערה לגבי תקנה 21(ז).
ברוך לוברט: אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה – עשינו את זה גם בתקנות הכלליות – בפרסום של החלטות הפטור.
ברוך לוברט: מדובר בפיקוח ובקרה גם בהקשר הציבורי.
ברוך לוברט: אני חושב שצריך למצוא פה הסבר לפרסום גם למי שאין לו אתר - - -
נעמה מנחמי: (א)(4)?
דוד רותם: זה לא בעיה.
דוד רותם: נפרסם בתקשורת.
דוד רותם: גם בעיתונים.
נעמה מנחמי: (א)(4).
נעמה מנחמי: כמו הפרסום המקורי.
נעמה בן זאב: לא, אנחנו לא - - -
דוד רותם: התשובה היא כן ובזה נגמר הוויכוח.
לילך דחוח: אפשר להגיד מה היה התיקון פה?
לילך דחוח: מי שאין לו אתר אינטרנט צריך לפרסם את זה?
נעמה בן זאב: כבודו, סליחה - - -
דוד רותם: לא מעניין אותי מה שדיברתם אתם.
דוד רותם: אין לי זמן כל הלילה.
נעמה בן זאב: אני מבינה.
נעמה בן זאב: אבל בכל זאת, זה - - -
דוד רותם: תחולת אמנות – 26.
דוד רותם: "תקנות אלה יחולו ככל שאינן סותרות התחייבות של המדינה באמנה בין לאומית.
דוד רותם: דין וחשבון על התקשרות – (א) ועדת המכרזים תערוך אחת לשנה דין וחשבון על התקשרויות שנעשו במהלך השנה שלא בדרך של מכרז פומבי או סגור; הדין וחשבון יוגש למועצת המנהלים של התאגיד, למבקר התאגיד ולמועצות הרשויות המקומיות המחזיקות במניות התאגיד או בזכויות הצבעה בו, באחד באפריל של כל שנה.
דוד רותם: (ב) דין וחשבון על התקשרויות שנעשו שלא בדרך של מכרז בסכום העולה על 100,000 שקלים חדשים יפורסם אחת לשנה באתר האינטרנט של התאגיד אם יש לו כזה; התאגיד המקומי יפרסם באופן המפורט בתקנה 4(א) את המקום והמועד שבהם ניתן לעיין ברשימת ההתקשרויות שנעשו במהלך השנה שלא בדרך של מכרז".
יהודה אבידן: גם פה צריך לעדכן את הסכום.
נעמה מנחמי: לא, אתה עושה מעל 100, אז תפרסם.
נעמה מנחמי: אני לא שוללת ממך את זה.
קריאה: זה לא מכרז סגור.
יהודה אבידן: הכול שונה לאורך כל הדרך, רק כאן להשאיר?
יהודה אבידן: הכול שונה לאורך כל הדרך, למה כאן - - -
חנן ארליך: למה לשנות?
נעמה מנחמי: שם זה אם אתה יוצא או לא יוצא למכרז.
נעמה מנחמי: כאן אם אתה מפרסם או לא מפרסם.
נעמה מנחמי: אלו שני דברים שונים.
נעמה בן זאב: למה צריך למה צריך להטיל נטל על פרסום בעיתון מעל 100,000 שקל?
נעמה בן זאב: אלו עלויות - - -
דוד רותם: כדי שתהיה בקרה עליכם.
נעמה בן זאב: מאה אחוז, אבל יש אתר של הרשות, ויש אתר של התאגיד ואפשר - - -
דוד רותם: קודם סיפרו לי שיש בעיות עם האתרים, לא לכל אחד יש אתר, ולא רוצים לפרסם.
נעמה בן זאב: אתר של רשות מקומית?
נעמה בן זאב: לכל רשות מקומית יש אתר.
נעמה מנחמי: את לא צריכה לפרסם את כל הדוח, רק שיש דוח כזה.
קריאה: הפנייה.
דוד רותם: תפרסם שיש דוח ושאפשר לראות אותו במשרדי הרשות.
נעמה מנחמי: אפשר לראות אותו באתר.
נעמה מנחמי: את לא צריכה את כל הדוח.
מיכל רוזנבוים: הם לא ביקשו בכלל עיתונות.
מיכל רוזנבוים: למה צריך להוסיף את העיתונות?
דוד רותם: מי לא ביקש?
מיכל רוזנבוים: משרד הפנים.
דוד רותם: אז הוא לא ביקש, אז מה?
דוד רותם: אני לא מבין, אני כפוף למשרד הפנים?
יהודה אבידן: אבל זו סתם הוצאה כספית.
יהודה אבידן: גם עיתון ארצי, גם עיתון מקומי.
יהודה אבידן: זו עוד הוצאה לעשות את זה.
חנן ארליך: אז תעשה אתר אינטרנט.
נעמה מנחמי: זו פעם ראשונה הודעה קטנה שאומרת יש - - -
חנן ארליך: יהיה לך אתר אינטרנט, ואז אתה לא צריך פרסום בעיתון.
לילך דחוח: אבל זה לא רק פעם בשנה, אם אפשר.
לילך דחוח: אנחנו כאן נסחפים לעוד ועוד מגבלות ודברים שמונחים על תאגידים עירוניים שיש להם השלכה כספית לא מבוטלת.
לילך דחוח: זה לא פעם בשנה עוד פרסום בעיתון.
נעמה מנחמי: 27 זה פעם בשנה.
לילך דחוח: זה פעם בשנה, אבל יש עוד הרבה מאוד דברים שהם לא פעם בשנה וצריך לעשות אותם.
לילך דחוח: זה קרוב לבין 5,000-4,000 שקלים על פרסום בעיתון.
דוד רותם: ברגע שאני אאשר את התקנות, אני מציע שאתם תפנו לשר הפנים ותגידו לו אנא אל תאשר את התקנות האלה, הן נוראיות, הן גורמות לנו הוצאות כספיות, ואנחנו לא מוכנים לזה.
לילך דחוח: אבל אנחנו מנסים ליצור פה איזשהו מכלול תקנות שהוא גם יעיל עבור תאגידים עירוניים.
דוד רותם: אני לא יודע מה אתם מנסים, אני יודע מה אני מנסה.
לילך דחוח: אנחנו באים מהשטח, ובאים להגיד כאן איך הדברים נעשים לא רק ברמה המשפטית התיאורטית, אלא גם בשטח, והם יוצרים קושי מאוד גדול.
לילך דחוח: ועכשיו לפרסם גם דבר כזה, אז זה מתחיל - - -
נעמה מנחמי: רק שאני אבין, ההתנגדות שלך היא ל-27 או לתקנה אחרת?
נעמה מנחמי: כי 27 הוא פעם בשנה, אני לא רואה את הרלוונטיות של ההתנגדות.
לילך דחוח: לא, גם קודם לכן שאמרתם שאני צריכה לפרסם בעיתונות - - -
נעמה מנחמי: מתי את מתנגדת לפרסום?
נעמה בן זאב: על הפטורים.
נעמה בן זאב: כל מקום שיש או פטור או מכרז סגור שמחייב אותנו לרוץ לעיתונות.
לילך דחוח: אי-אפשר לפרסם כל דבר בעיתונות.
לילך דחוח: יש לנו אתר אינטרנט, נפרסם באתר.
נעמה בן זאב: בדיוק, או באתר של הרשות.
לילך דחוח: למי שאין אתר אינטרנט, שיפרסם באתר של הרשות.
דוד רותם: באתר הרשות – אתם רוצים אולי לפרסם באתר שלי?
לילך דחוח: יש לנו אתר.
לילך דחוח: יש לתאגידים העירוניים אתר אינטרנט - -
דוד רותם: אני רוצה שתפרסמו גם באתר שלי - -
לילך דחוח: - - נפרסם באתר האינטרנט.
דוד רותם: - - גם באתר של הרשות וגם בעיתונים.
דוד רותם: אתם יכולים לא לעשות את המכרזים האלה בדרך הזאת, ואז לא תצטרכו לפרסם כלום.
לילך דחוח: אנחנו יכולים בכלל לא - - -
דוד רותם: כן, נכון, אתם יכולים לא בכלל.
ברוך לוברט: אדוני, גם בתקנה הזאת צריך להבהיר מה קורה לתאגיד שאין לו אינטרנט.
דוד רותם: יפרסם בכלי תקשורת, יפרסם בעיתונים איפה אפשר לקרוא את הרשימה.
ברוך לוברט: כרגע יש התייחסות רק למי שיש לו אתר ויפרסם באופן המפורט בתקנה.
ברוך לוברט: צריך שיהיה כתוב גם - - -
נתן בביוף: את המקום והמועד שניתן לעיין.
דוד רותם: את המקום והמועד שאפשר לעיין ברשימות.
ברוך לוברט: בסדר, אם זה ברור.
דוד רותם: "הסכומים הנקובים בתקנות אלה ישתנו ב-1 בינואר של כל שנה (להלן – יום השינוי) לפי שיעור העלייה של המדד החדש לעומת המדד היסודי; סכום שהשתנה כאמור, יעוגל לשקל החדש השלם הקרוב.
דוד רותם: בתקנה זו – "המדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי; "המדד היסודי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום השינוי הקודם, ולעניין יום השינוי הראשון שלאחר תחילתן של תקנות אלה – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום תחילתן".
דוד רותם: 29.
דוד רותם: "לא תאשר ועדת המכרזים פרסום מכרז או פניה לקבלת הצעות על פי תקנה 20 אלא אם כן שוכנעה שיש לתאגיד המקומי התקציב הדרוש לצורך ביצוע ההתקשרות או שיש סבירות של ממש שתקציב כזה יתקבל בידי התאגיד המקומי תוך זמן סביר.
דוד רותם: 30.
דוד רותם: לא ימסור אדם כל ידיעה שהגיעה לידיו בתוקף תפקידו בעניין מכרז העומד להתפרסם או שפורסם, או בעניין מהלך דיונים בוועדת המכרזים והחלטותיה, אלא למי שרשאי לקבל את הידיעה.
דוד רותם: הוראות מנכ"ל משרד הפנים – 31.
דוד רותם: מבלי לגרוע מסמכויותיו על פי דין, רשאי מנכ"ל משרד הפנים, לקבוע הוראות מינהל לעניין ביצוע תקנות אלה".
נעמה מנחמי: רק דבר אחד אחרון, תקנה 12, בדיקת הצעות, אנחנו בתקנת משנה (ד) – האם אתם עדיין רוצים להשאיר את 2 או להוריד אותה?
נעמה מנחמי: אמרתי לכם שנחזור אליה אחר כך, זוכרים אותה?
נתן בביוף: להשאיר אותה.
קריאה: איזו תקנה?
נעמה מנחמי: 2, אם היה יסוד לחשד לתכסיסנות וכולי.
רון אלמוג: את סעיף 32 לא קראנו.
דוד רותם: אני קורא אותו עכשיו.
דוד רותם: 32.
דוד רותם: "תקנות אלה לא יחולו על – (1) התקשרויות של תאגיד מקומי שהוא חברה ממשלתית כמשמעותה בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975" - - -
יהודה אבידן: אפשר לקבל הבהרה לגבי סעיף 31?
דוד רותם: תפנה ליועצת המשפטית שלך, היא תיתן לך את כל ההבהרות שאתה רוצה.
יהודה אבידן: לא, שמשרד הפנים יגיד לנו מה הכוונה בהוראות מינהל מנכ"ל משרד הפנים.
יהודה אבידן: יכול להיות שדרך ההוראות האלה הם יוכלו להכניס כל דבר בסל שם.
דוד רותם: הם יכולים לעשות מה שהם רוצים, מותר להם.
דוד רותם: אתה לא סומך על משרד הפנים?
דוד רותם: בעיה שלך.
דוד רותם: (2) "התקשרות של חברה כמשמעותה בחוק תאגידי מים וביוב התשס"א-2001; (3) התקשרות שנעשתה לפני תחילת תקנות אלה וכן על התקשרות שהליך המכרז לגביה נעשה לפי כללים שחלו על התאגיד המקומי לפני תחילתן.
דוד רותם: תחילה – 33.
דוד רותם: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן".
מיכל רוזנבוים: 30 ימים – אנחנו חושבים שזה זמן נמהר מידי.
מיכל רוזנבוים: כל התאגידים לשנות בהתאם את התקנון שלהם, לשנות את נוהל המכרזים.
מיכל רוזנבוים: אנחנו צריכים לפחות 90 יום.
דוד רותם: 90 יום מיום פרסומן.
דוד רותם: למשרד הפנים לא אכפת שזה גם יהיה 18 חודשים.
נתן בביוף: למה צריך לתקן תקנון?
נעמה מנחמי: למה את צריכה לתקן את התקנון?
נעמה מנחמי: את רק צריכה שאם יש לך מכרז, תפעלי לפי הכללים החדשים.
נעמה מנחמי: הם ממילא לא חלים על מכרזים שכבר יצאת לגביהם.
לילך דחוח: יש נהלים שצריך לתקן, זה לא עניין של מה בכך.
יהודה אבידן: מה עם מכרזים שנמצאים בצנרת?
יהודה אבידן: עבדו עליהם.
דוד רותם: כמה אתם צריכים, 90 ימים?
דוד רותם: רבותי, 90 ימים מיום פרסומן.
יהודה אבידן: אם היושב-ראש מוכן לשקול בחזרה לגבי סעיף 20(ג).
מיכל רוזנבוים: אם היושב-ראש מוכן לשקול מחדש את העמדה שלו לגבי סעיף 20(ג).
דוד רותם: אני לא מוכן לשקול שום דבר יותר.
דוד רותם: השעה 17:15, אני גומר את הישיבה בעוד שנייה, אחרי שאני מצביע.
דוד רותם: יש לכם איזו בקשה לגבי ההצבעה?
יהודה אבידן: לגבי סעיף 20(ג).
דוד רותם: שאלתי אם יש לך בקשה לגבי ההצבעה.
דוד רותם: אני מצביע על התקנות כמו שהן.
יהודה אבידן: אני חושב שבמצב הזה עדיף שהתקנות האלה לא יאושרו.
דוד רותם: אתם רוצים שאני לא אצביע?
יהודה אבידן: אני חושב שעדיף.
דוד רותם: איגוד התאגידים רוצים שאני לא אצביע?
יהודה אבידן: אני חושב שעדיף לא להצביע.
דוד רותם: תבקש לא להצביע, אני לא אצביע.
דוד רותם: אני לא אצביע, פירושו של דבר שבחצי השנה הקרובה אין דיון בזה.
יהודה אבידן: אנחנו נעבוד לפי תקנות מכרזי עירייה, עדיף לנו.
יהודה אבידן: עדיף לנו, אדוני היושב-ראש.
דוד רותם: תעשו מה שאתם רוצים.
יהודה אבידן: אוקי, עדיף לנו.
דוד רותם: מה אתה אומר, מר לוי?
יהודה אבידן: אנחנו מעדיפים לא להצביע.
דוד רותם: אתם לא בעלי הבית פה, יש עוד חברות פה.
דוד רותם: מה אתם רוצים, שאני אצביע או שלא אצביע?
אלי לוי: מבחינתנו, אנחנו את עמדתנו הצגנו.
דוד רותם: אתם רוצים שאני אאשר את התקנות האלה, נכון?
דוד רותם: כן, אמון הציבור.
תמר גנות: רק לציין למען הסדר הטוב שיש דיון בבג"ץ שנועד בדיוק לעניין אישור התקנות שנקבע ליום חמישי הקרוב, שזה בדיוק - - -
נעמה מנחמי: אבל מה אתם רוצים?
תמר גנות: יש לנו הערות לגבי התקנות עצמן.
תמר גנות: אנחנו חושבים שחשוב להצביע עליהן וחשוב לקדם את הנושא.
חנן ארליך: אדוני, לסיום, אני רק אזכיר את שתי ההערות העקרוניות שלנו על העניינים המהותיים שלדעתנו לא היו צריכים להיכנס, תקנת הפטור והסכומים.
תמר גנות: אנחנו מסכימים עם ההערות האלה.
נעמה מנחמי: גם אני מסכימה לחלוטין.
ברוך לוברט: אדוני, גם אנחנו רוצים לציין שלאור השינויים המהותיים שעלו פה בוועדה, אומנם חובת ההתייעצות התקיימה עם שר האוצר, אבל הנוסח שמקורי שונה במספר נושאים מהותיים, ואנחנו נבקש משר האוצר לשקול מחדש את ההתייעצות שהתקיימה אתו.
דוד רותם: בעד אישור התקנות – 1
דוד רותם: אושר פה אחד, הפה שלי.
אברהם מיכאלי: אתה לא אמרת נגד, חכה.
נעמה מנחמי: מי נגד?
אברהם מיכאלי: אמרת מי בעד?
אברהם מיכאלי: אתה בעד, אני נגד.
דוד רותם: אמרתי שזה אושר פה אחד, הפה שלי.
אברהם מיכאלי: אתה תהיה פה אחד פה, אני נגד.
אברהם מיכאלי: בעד אישור התקנות – 1
נעמה מנחמי: התקנות לא אושרו.
דוד רותם: צו ההוצאה לפועל, (שינוי התוספת הראשונה לחוק), התשע"ג-2013, תקנות ההוצאה לפועל (תיקון), התשע"ג-2013.
ענת הר אבן: אני אציג.
ענת הר אבן: למעשה כבר היינו בוועדה על מנת לקבל את הפרטים האלה ממשרד הפנים, הוועדה גם ביקשה שנסדיר את אופן פתיחת התיק.
ענת הר אבן: נעשתה עבודה מול משרד הפנים, מול משרד המשפטים, מול כל הגופים הרלוונטיים, ואנחנו מצרפים לבקשה שלנו לקבל את הפרטים גם את כל התקנות שנצרכות לעניין.
ענת הר אבן: בתיקון לצו אנחנו מבקשים שאחרי פרט 2 יבוא "שמות ההורים", את נתון הפטירה ותאריך הפטירה, אם יש נתון כאמור, ותאריך הלידה.
ענת הר אבן: שמות ההורים נחוצים לנו לשתי מטרות: האחת, שם האב, שבמצב שבו יש קושי גדול לאתר את החייב נוכל להסתייע בשם האב על מנת לאתר אותו באותם מגזרים שזה בעייתי - - -
דוד רותם: אתם צריכים גם את שם הסב.
ענת הר אבן: נסתפק בשם האב.
ענת הר אבן: אלה ההסכמות שלנו מול מרשם האוכלוסין.
דוד רותם: זה לא ייתן לכם שום דבר.
ליאור שפירא: זה מאוד יקדם.
דוד רותם: זה לא יקדם אותם בשום דבר.
דוד רותם: אצל בני המיעוטים שם האב לא מספיק, אלא צריך גם את שם הסב, כי זה החמולה, וזה מה שמפנה אותך לאדם.
ליאור שפירא: זה יותר טוב מכלום, וכרגע אין כלום.
ענת הר אבן: בגדול, כשיש לנו את שם האב או כשהיה בעבר שם האב, כשהגורמים המקצועיים שלנו היו מקבלים את אישור פרטי האזרח ממרשם האוכלוסין, באישור הנתונים היה שם האב וזה סייע באיתור החייב, ולכן זה מה שביקשנו.
ענת הר אבן: נתון פטירה ותאריך פטירה יאפשרו לנו לדעת האם החייב שכנגדו פותחים את התיק הוא חי או נפטר, ובהתאם לכך לכלכל את צעדנו בעת ניהול התיק, ותאריך הלידה יסייע לנו על מנת לדעת האם החייב שכנגדו נפתח התיק הוא קטין, ובהתאם הרשם יוכל להחליט איזה פעולות הוא נוקט במסגרת התיק ומה יתר הדברים שהוא צריך לעשות בעת פתיחת התיק.
ענת הר אבן: אני אעבור ברשותך על התקנות.
דוד רותם: נגמור קודם כול את זה.
תמי סלע: זה הצו.
ליאור שפירא: לשם שינוי אני מסכים עם הצו.
דוד רותם: אתה מסכים עם הצו?
ליאור שפירא: זה חגיגי, אנחנו היום בוועדה חגיגית.
דוד רותם: כן, זה יום חגיגי מאוד...
ענת הר אבן: אני רק אתקן ואומר שתחילת הצו תהיה 90 ימים כמו התקנות כדי שתהיה קוהרנטיות בתחולה.
דוד רותם: זה מה שרוצה שר המשפטים.
דוד רותם: אני מאשר לכם את זה פה אחד.
דוד רותם: תקנות ההוצאה לפועל (תיקון), התשע"ג-2013
ענת הר אבן: התקנות – סעיף 1 עוסק בהחלפת מונחים, ב"כל מקום, שנאמר בו 'פרטים הטעונים אימות' יבוא פרטים 'כאמור בתוספת הראשונה לחוק, בפרטים 1 ו-2'.
ענת הר אבן: זה מבחין בין יתר הפרטים שאנחנו מקבלים היום לבין הפרטים של שם החייב והזיהוי שלו, שאלה הפרטים שנדרשים בעת פתיחת התיק.
ענת הר אבן: התיקון הזה בא לידי ביטוי בתקנה 11, בתקנה 22(א), בתקנה 104 ובתקנה 109יא.
ענת הר אבן: תיקון תקנה מס' 6 – 'האמור בו יסומן "(א)"' – מה שנאמר היום בתקנה 6 יהפוך להיות (א) וגם יש שינוי טכני שבמקום "פרטי הזיהוי" יבואו "הפרטים", וכל הסיפה שעוסקת בשאלה איך מועבר המידע באמצעות תקשורת במחשבים, אנחנו פשוט מעבירים כרגע לתקנה ג' ולכן בתקנה (א) אנחנו מוחקים את הסיפה.
ענת הר אבן: אחרי תקנת משנה (א) באה תקנת משנה (ב) שמגדירה את השימוש שלנו באותם פרטים שאנחנו מקבלים ממרשם האוכלוסין – "(1) לשכת ההוצאה לפועל תקבל מידע בדבר שמות ההורים, כאמור בפרט 3 בתוספת הראשונה לחוק, ותעשה בו שימוש, רק אם החייב הוא קטין; (2) לשכת ההוצאה לפועל תקבל מידע בדבר שם האב, כאמור בפרט 3 בתוספת הראשונה לחוק, ותעשה בו שימוש, רק אם לא ניתן לאתר את החייב על פי כתובתו; לעניין זה, "תעשה בו שימוש" – לרבות העברת המידע בדבר שם האב לזוכה אם אין בידיו כתובת מדויקת לצורך איתור בית המגורים של החייב;".
ענת הר אבן: מאחר שהאזהרה ברוב המקרים מומצאת על-ידי הזוכה עצמו, התקנה הזאת מסדירה שאנחנו מקבלים את שם האב, וכשיש צורך גם שם האב מועבר לידי הזוכה שהוא יוכל לעשות את איתור החייב.
ענת הר אבן: "(3) לשכת ההוצאה לפועל תקבל מידע בדבר תאריך הלידה לשם בירור אם החייב קטין; מצאה הלשכה כי החייב אינו קטין, תמחק את המידע שנמסר בדבר תאריך הלידה.
ענת הר אבן: " הזוכה צריך לציין שמדובר בקטין, אבל נתקלנו במקרים שבהם גם הזוכה עצמו לא יודע שמדובר בקטין.
ענת הר אבן: במקרים הבודדים שצפו, כאשר פנינו לזוכה – לכן גם הסדרנו תקנה בעניין – הוא ביקש שלא לפתוח את התיק ומשך אותו.
ענת הר אבן: מאוד חשוב.
ענת הר אבן: זה מוסדר בהמשך.
ענת הר אבן: בכל מקרה אנחנו מקבלים את תאריך הלידה.
ענת הר אבן: תאריך הלידה נחוץ לנו למעט מאוד תיקים, באותם תיקים שהתברר לנו שמדובר בקטין, ובאותם תיקים שלא מדובר בקטין, הפרט הזה יימחק ולא יישמר במערכת, כי יש בזה פגיעה בפרטיות החייב.
ענת הר אבן: תקנת משנה (ג) מסדירה שהעברת המידע לפי התקנה תתבצע באמצעות תקשורת בין מחשבים, ועל מסירת המידע לפי התקנה יחולו ההוראות בעניין אבטחת מידע לפי חוק הגנת הפרטיות.
ענת הר אבן: תיקון תקנה 10 הוא גם תיקון טכני בגלל השינויים שאנחנו עושים.
ענת הר אבן: במקום "פרטיו" יבוא "שמו הפרטי, שם משפחתו ומספר הזיהוי שלו".
דוד רותם: (ד) מאוד מעצבן אותי.
דוד רותם: אם זה לא מתאים, מה תעשו?
דוד רותם: "לא תתקבל בקשה לביצוע נגדו אם שמו הפרטי, שם משפחתו ומספר הזיהוי שלו, כפי שצוינו בבקשת הביצוע אינם תואמים את הפרטים הרשומים.
ענת הר אבן: אנחנו מיידעים את הזוכה שהפרטים אינם תואמים, והזוכה צריך להמציא לנו פרטים נכונים של החייב.
ליאור שפירא: איזה חשש אדוני רואה בזה?
דוד רותם: כבר קיבלתם את זה ממשרד הפנים, תתקנו אותו - - -
ענת הר אבן: אנחנו לא יכולים לתקן.
ענת הר אבן: קודם כול, הזוכה חייב להגיד לנו שזאת האישיות המשפטית שכנגדה הוא מבקש שייפתח התיק.
ענת הר אבן: מערכת ההוצאה לפועל לא יכולה לקחת על עצמה מול מספר זיהוי מסוים - - -
דוד רותם: נעביר לכם את זה למסלול המהיר.
תמי סלע: יש פה גם הוראה לגבי טעות קולמוס שמאפשרים לתקן, אם זה איזו טעות טכנית, יאפשרו להתאים את זה למה שיש במרשם האוכלוסין.
ליאור שפירא: זה דבר בריא.
ליאור שפירא: עדיף שנדע שאנחנו פועלים נגד האדם הנכון בצורה הכי מדויקת.
דוד רותם: אתם רוצים לגבות כסף.
דוד רותם: אכפת לכם מול מי אתם פועלים?
ליאור שפירא: א', זה נכון, אבל רצוי שזה גם יהיה האדם הנכון.
ליאור שפירא: .. לא חייב, אבל רצוי.
ענת הר אבן: תקנה 10א מסדירה את אופן הפתיחה של התיק, כאשר לשכת ההוצאה לפועל מוצאת שמדובר בנפטר או כשהזוכה יודע בעת פתיחת התיק שהחייב מולו מבקש לפתוח את התיק.
ענת הר אבן: הוא נפטר והיא עושה הבחנה בין המצבים השונים בהם מצוי תהליך הוצאת צו קיום הצוואה או צו קיום הירושה או תהליך מינוי העיזבון, כאשר לכל שלב כזה הוגדר אופן הביצוע של אופן פתיחת התיק.
ענת הר אבן: "(א) בקשת ביצוע נגד חייב שנפטר תוגש בהתאם להוראות אלה: (1) מונה מנהל עיזבון, יציין הזוכה בבקשת הביצוע את שם מנהל העיזבון; לבקשת הביצוע יצורף העתק צו בדבר מיוני מנהל העיזבון; (2) לא מונה מנהל עיזבון, וניתן צו ירושה או צו קיום צוואה – יציין הזוכה בבקשת הביצוע את היורשים לפי צו ירושה או הזוכים על פי צוואה, לפי העניין; לבקשת הביצוע יצורף העתק צו הירושה או צו קיום צוואה ובו יפורטו שמות היורשים או הזוכים על פי הצוואה, לפי העניין;" תקנת משנה (3) עוסקת במצב שלא מונה מנהל עיזבון ולא ניתן צו ירושה או צו קיום צוואה, ואז תחולנה ההוראות האלה: "(א) הזוכה יציין בתצהיר כי לאחר בדיקה שערך נמצא כי לא מונה מנהל עיזבון, ולא ניתן צו ירושה או צו קיום צוואה, יפרט בתצהיר, ככל הידוע לו, מיהם הזכאים לרשת את החייב שנפטר, ויציין אותם בבקשת הביצוע;" תקנה 3(ב) אנחנו מבקשים להשמיט בשלב הזה, מאחר שהיא יוצרת אי-איזון עם פקודת המסים (גביה), ששם אין הסדרה לעניין הזה.
דוד רותם: תתקנו בפקודת המסים (גביה).
דוד רותם: אל תורידו את זה.
דוד רותם: זו טעות להוריד את זה, מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: כאשר אדם בא ופותח תיק נגד עיזבון, לא יכול להיות שיעשו לו הליכים סופיים.
דוד רותם: הרי בסופו של דבר אנחנו יודעים, כנגד עיזבון נורא קל לבצע הליכים כי אין מי שיודע את העובדות, אין מי שיודע את האמת.
ענת הר אבן: אין כוונה שהרשם יוכל לעשות הליכי מימוש כנגד נכסי העיזבון כל עוד אין צו קיום צוואה או ירושה.
ענת הר אבן: אין כוונה שהרשם יוכל לעשות הליכי מימוש.
דוד רותם: אין כוונה, אבל הוא יכול.
ליאור שפירא: הסעיף הזה מדבר על רישום בלבד, וטוב שכך.
דוד רותם: הם רוצים למחוק, אני רוצה שזה יישאר רק ברישום.
ענת הר אבן: זה יוצר כרגע עדיפות מובהקת לזוכים שפועלים לפי פקודת המסים (גביה), ולכן חשבנו שכאשר באים להסדיר - - -
דוד רותם: תתקנו את פקודת המסים (גביה), כבר הגיע הזמן לתקן את התקנה.
ליאור שפירא: לבטל אותה.
דוד רותם: לבטל אותה בכלל ולהעביר את כל הגבייה דרך ההוצאה לפועל.
אריאל צבי: אני רוצה רגע להסביר.
אריאל צבי: המצב המשפטי המהותי בוודאי לא ישתנה, בין שהתקנה הזאת תהיה רשומה ובין שלא.
אריאל צבי: בוודאי הליכי המימוש נגד העיזבון צריכים להיות לפי חוק הירושה.
אריאל צבי: חשבנו שבגלל שמדובר בסך הכול בתקנות פרוצדורליות שמסדירות את האופן של פתיחת התיקים, לשים כרגע את הסעיף המהותי הזה במקום הזה, זה יוצר קצת הסדר לקוי.
אריאל צבי: אנחנו מודעים לבעיה הזאת, במיוחד בגלל שיש לנו בעיה מול פקודת המסים (גביה) ומול הצורך להסדיר את האינטרסים השונים של הנושים בהקשר הזה.
אריאל צבי: אנחנו כן חושבים לעשות תיקון רוחבי בהקשר הזה, וחבל כרגע לכתוב הוראה שתפגע במבצעים לפי תקנות ההוצאה לפועל.
אריאל צבי: זה הכול.
דוד רותם: אם תוריד את הסעיף הזה, לפי חוק יסודות המשפט, הרשם לא ידע מה לעשות, הוא יצטרך לפנות למשפט העברי.
אריאל צבי: לפני שהוא יגיע למשפט העברי, הוא יוכל לפנות לחוק הירושה.
דוד רותם: ומה הוא ימצא בחוק הירושה?
אריאל צבי: בחוק הירושה הוא ימצא את כל הפרק שמדבר על סילוק חובות העיזבון ושמדבר על הצורך במינוי מנהל עיזבון, ואם הוא יצטרך הוא גם ימנה מנהל עיזבון זמני.
אריאל צבי: ודאי שהוא לא יוכל לפעול במימוש מחוץ להוראות חוק הירושה.
אריאל צבי: לכן אנחנו חושבים שכרגע, אם אנחנו רוצים לסדר משהו, צריך להסתכל על חוק הירושה, צריך להסתכל גם על פקודת המסים (גביה) וגם על ההוצאה לפועל ולעשות איזה הסדר רוחבי בהקשר הזה.
אריאל צבי: לכן מבחינתנו התיקון הזה כרגע מיותר.
דוד רותם: פקודת המסים (גביה) לא חשובה בהקשר הזה.
דוד רותם: אם אתם שואלים אותי, תתקנו את פקודת המסים (גביה), כבר הגיע הזמן לתקן אותה.
אריאל צבי: אנחנו נתקן, אני רק אומר שכרגע התקנה הזאת מרעה את מצבו של מי שמגיש לפי בקשת ההוצאה לפועל, זה הכול.
אריאל צבי: זה מה שאני אומר.
אריאל צבי: היא בסך הכול מרעה את מצבו בהקשר הזה.
רפי רוס: יש כרגע תביעה משפטית נגד אחד מהבנקים בעקבות הנושא שאותו בנק לא הסכים להעביר כספי עיקול, הוא רק רושם עיקול והוא לא מוכן להעביר בלי צו שיפוטי, ואותה רשות תבעה את הבנק.
רפי רוס: כרגע זה עומד בשלום ומחכים לחוות-דעת בנושא הזה של היועץ המשפטי לממשלה, כך שמבחינתנו מתאים שזה יישאר.
דוד רותם: הבנתי, ולכם זה מפריע כי אחרת מה יקרה עם חוות-הדעת של היועץ המשפטי?
אריאל צבי: לא.
אריאל צבי: אם נעשה תיקון רוחבי, נתקן גם את התקנה הזאת ונצטרך להתייחס אליה, רק כרגע היא בוודאי לא מועילה, היא לא משנה את המצב המשפטי.
אריאל צבי: עיקול ברישום אפשר לעשות, זה ברור, רק כשזה מופיע כרגע, אם נרצה לעשות הסדר אחר - - -
דוד רותם: אני רוצה שאפשר יהיה לעשות יותר מרישום.
דוד רותם: והנה, אתה רואה שיש בעיות כאלה.
דוד רותם: הוא אומר לך שיש בעיה עם איזה בנק.
אריאל צבי: הבעיה עם הבנק שונה.
אריאל צבי: התיק שם הוא תיק לפי פקודת המסים (גביה), כשבאו רשויות מקומיות, ביקשו מהבנקים להעביר כספים מחשבונות.
אריאל צבי: מדובר בחיובים שהם יחסית בסכומים נמוכים.
אריאל צבי: בהקשרים האלה לרשויות לא משתלם לפתוח בקשה למינוי מנהל עיזבון זמני.
אריאל צבי: זה מסוג הבעיות.
אריאל צבי: אנחנו בהחלט רוצים לפתור את זה, כנראה בצורה של תיקונים כאלה ואחרים בחקיקה.
אריאל צבי: התקנה הזאת בסך הכול יוצרת כרגע מצב שקצת מצמצם את האפשרות לעשות את זה ונצטרך לתקן אותה, אם וכאשר נעשה את התקנה.
אריאל צבי: לכן מבחינתנו היא מיותרת, בגלל שבסך הכול היא לא משנה את המצב המשפטי.
תמי סלע: אי-אפשר להגיד שהיא לא משנה.
רפי רוס: זה עלול לשנות את פסק-הדין שכרגע נוטה לכיוון ההסכמה לא להעביר את הכסף, אם אנחנו נוריד את זה.
תמי סלע: אי-אפשר להגיד שהיא לא משנה, כי אם הזוכה היום ידרוש לבצע הליכים - - -
דוד רותם: למה התעוררתם עכשיו?
אריאל צבי: כי מבחינתנו כן נצטרך לעשות עיקול ברישום.
דוד רותם: כבר קיימנו דיון בתקנות האלה.
דוד רותם: אז ביקשתם לדחות את המשך הדיון כדי שתתקנו את התקנות האלה.
דוד רותם: הגשתם את התקנות ויום לפני הבחירות אתם נזכרים לשנות אותן.
אריאל צבי: הצענו נוסח מסוים.
אריאל צבי: בגלל שהתחוור לנו לאחרונה ההיבטים של הבעיה הזאת לכל הרוחב שלה.
אריאל צבי: אנחנו מבקשים כרגע פשוט למשוך את הנוסח שהצענו, כדי לעשות תיקון יותר טוב וכדי שהמצב המשפטי יהיה יותר טוב.
רפי רוס: ובינתיים מה יקרה?
אריאל צבי: המצב המשפטי לא משתנה.
אריאל צבי: התכוונתי למשוך את הנוסח של הסעיף הזה, לא את כל - - -
ענת הר אבן: תקנת משנה 3(ב).
אריאל צבי: התכוונתי למשוך את הנוסח של תקנת משנה 3(ב), זה הכול.
דוד רותם: אני צריך להסכים קודם כול שימשכו את התקנות.
רפי רוס: מבחינתנו זה יוצר סכר על פקודת המסים, כל העיריות יתחילו עכשיו לירות.
אריאל צבי: זה לא קשור לפקודת המסים.
ליאור שפירא: מה רע בסעיף הזה?
ליאור שפירא: אני לא מצליח להבין מה רע בסעיף הזה.