GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן בביוף: יש הסמכה כללית, ובהתאם - - -
יהודה אבידן: סעיף (ה)(6) ירד?
קריאה: סעיף (ה)(6) ירד.
נעמה מנחמי: בהעתק שנעשה לתקנה 17(ו) לתקנות הכלליות, - -
יהודה אבידן: יופנה להוראות של הזה?
נעמה מנחמי: - - אז סעיף (ה) ייגמר בסעיף קטן (4), ולא יהיו סעיפים קטנים (5) ו-(6).
עופר קורלנדר: לי יש רק הערה לעניין – זה מתקשר לסעיף 25 של העדפת תוצרת הארץ.
עופר קורלנדר: במסגרת הליך של העדפת תוצרת הארץ יש פנייה לספק המקומי, ואפשרות להשוות את ההצעה לספק החוץ.
עופר קורלנדר: אז, כמובן, כשפה אומרים במכרז מסגרת שלא ינהל משא ומתן, שזה לא ייכלל על הנוהל לפי העדפת תוצרת הארץ, כי אחרת מכרז המסגרת יהווה איזה כלי לעקוף את כל העדפת תוצרת הארץ.
עופר קורלנדר: כי המבחן הזה הוא מכרז מסגרת עם ספק חוץ, ובמסגרת התיחור אני לא אתן לו את ההעדפה.
נעמה מנחמי: משרד האוצר, זה בסדר?
עופר קורלנדר: כלומר, הפנייה לספק המקומי, במסגרת הליך של העדפת תוצרת הארץ, לא תיחשב כניהול משא ומתן.
עופר קורלנדר: במסגרת הליך העדפת תוצרת הארץ אתה פונה לספק בסיטואציה מסוימת, ואתה מאפשר לו להשוות להצעת ספק החוץ במסגרת העדפת תוצרת הארץ.
יגאל ינאי: אתה מעקר את הזה.
עופר קורלנדר: זה לא ייחשב כניהול משא ומתן לעניין הסעיף הזה.
ברוך לוברט: אני מניח שזה מה שנעשה - - -
עופר קורלנדר: רק שלא יהיה פה פתח.
נעמה מנחמי: תנאים מוקדמים להשתתפות במכרז: 7(א) "השתתפות במכרז או התקשרות בעלת מאפיינים מיוחדים לפי תקנה 20, תהיה מותנית בתנאים אלה: (1) רישום בכל מרשם המתנהל על פי דין הצריך לעניין נושא ההתקשרות, וכן קיומם של הרישיונות והאישורים הנדרשים על פי דין.
נעמה מנחמי: (2) אם קיים לעניין נושא ההתקשרות תקן ישראלי רשמי כמשמעותו בחוק התקנים, התשי"ג-1953 – התחייבות לעמידה בדרישות התקן.
נעמה מנחמי: (3) קיומם של כל האישורים הנדרשים לפי חוק עסקאות גופים ציבוריים, התשל"ו-1976", ששינינו ל"- - - קיומם - - -", בהתאמה לתקנות הכלליות.
נעמה מנחמי: (4) "במכרז לרכישת עבודה או שירותים עתירי כוח אדם – המצאת תצהיר בכתב של המציע ושל בעלי השליטה בו, בדבר קיום חובותיו של המציע בעניין שמירת זכויות עובדים, לפי דיני העבודה, צווי ההרחבה וההסכמים הקיבוציים החלים על המציע כמעסיק לצורך אספקת העבודה או השירותים; לעניין זה, "בעל שליטה" – כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981".
נעמה מנחמי: בעצם, מה שכתוב בהגדרות הכלליות זו הפנייה לחוק הבנקאות, וכבר העברנו.
נעמה מנחמי: עשינו ישר הפניה ישירה.
נעמה מנחמי: "תצהיר בכתב" – "כמשמעותו בסימן א' לפרק ב' לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א-1971".
יהודה אבידן: אין הסכמים קיבוציים אצלנו.
יהודה אבידן: אין אצלנו הסכמים קיבוציים.
יגאל ינאי: אם יחולו.
יהודה אבידן: היום משרד הפנים מתנגד בכל תוקף להסכמים קיבוציים בתאגידים עירוניים.
דוד רותם: זה גם לא עליך, זה על המציע.
יהודה אבידן: על המציע?
קריאה: - - - לעובדי קבלן רק.
יהודה אבידן: אוקי, סליחה.
לילך דחוח: אני לא הבנתי מה עומד מאחורי - - -
נעמה מנחמי: מה עומד מאחורי סעיף (4)?
לילך דחוח: לא.
לילך דחוח: מאחורי "תצהיר בכתב" – "כמשמעותו בסימן א' לפרק ב' לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א-1971".
לילך דחוח: אנחנו בהליך משפטי שאני צריכה עכשיו לעשות תצהיר - - -
קריאה: תצהיר מאושר כדין.
לילך דחוח: מאושר כדין על כל היבטיו?
נתן בביוף: כמו הליך משפטי.
נתן בביוף: זה תצהיר.
נתן בביוף: תצהיר.
נתן בביוף: תצהיר מאומת.
קריאה: לא על כל דבר.
דוד רותם: את לא בהליך משפטי.
דוד רותם: את מגישה תצהיר שהמציע מגיש תצהיר שהוא שומר על דיני העבודה.
דוד רותם: תצהיר זה לא רק דבר משפטי.
דוד רותם: לא רק בהליכים משפטיים.
דוד רותם: (ב) "ניתן להתנות את ההשתתפות במכרז בתנאים ענייניים נוספים, לרבות בדבר ניסיונו של המעוניין להשתתף במכרז, כישוריו, היקף פעילותו, עמידה בדרישות תקן ישראלי לא רשמי, חשיבות המקום שמתנהלים בו עסקיו וקיומן של המלצות אודותיו".
דוד רותם: מסמכי המכרז: 8(א) "מסמכי מכרז פומבי יועמדו לעיון לכל דורש בלא תשלום במשרדי התאגיד, וככל הניתן באמצעות אתר האינטרנט, אם יש אתר כאמור לתאגיד; לא ניתן להמציא את המסמכים באמצעות אתר האינטרנט, ניתן לקבוע כי המסמכים יומצאו תמורת תשלום סביר, לפי עלות הדפסתם".
דוד רותם: (ב) "מסמכי המכרז יכללו, בין היתר, את כל אלה: (1) תנאי המכרז, לרבות תנאים להשתתפות בו.
דוד רותם: (2) נוסח להצעת המשתתף במכרז.
דוד רותם: (3) נוסח החוזה לרבות לוח זמנים ותנאי תשלום, וכן התכניות והמפרטים הנוגעים לביצוע החוזה; ניתן שלא לצרף תכניות ומפרטים אם קיים קושי, ובלבד שיעמדו לעיון במשרדי התאגיד המקומי.
דוד רותם: (4) אם נדרשת ערבות – נוסח הערבות, גובהה ומשכה כאמור בתקנה 3ב.
דוד רותם: (5) פרטי אמות המידה כאמור בתקנה 13, כולן או חלקן, שלפיהן תיבחר ההצעה הזוכה והמשקל שנקבע לכל אמת מידה; ועדת המכרזים רשאית להחליט שלא לפרסם את המשקל ובלבד שתנמק את החלטתה לפני פרסום מסמכי המכרז.
דוד רותם: המשקל שיינתן לאמות המידה יופקד בתיבת המכרזים לפני המועד האחרון להגשת ההצעות במכרז ויישמר בתיבה עד לפתיחתה.
דוד רותם: (6) האפשרות לפיצול התקשרות בין מספר זוכים ולקבלת הצעה חלקית, ככל שהיא קיימת.
דוד רותם: (7) אם יש כוונה לערוך אומדן שווי ההתקשרות – קיומו של אומדן והנפקויות להליך המכרז של האומדן האמור.
דוד רותם: (8) כל מסמך או מידע אחר הדרושים לדעת ועדת המכרזים לניהול תקין והוגן של המכרז, וכדי להבטיח את קבלת ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לתאגיד, לרבות דרישה לקבלת כל מסמך או מידע בדבר כישוריו, ניסיונו או יכולתו של המציע".
דוד רותם: (ג) "ועדת המכרזים רשאית להחליט, בנסיבות מיוחדות ומנימוקים שיירשמו, שלא להמציא את כל מסמכי המכרז אלא להציג את כולם או מקצתם לעיון, במקום שתקבע; החליטה ועדת המכרזים כאמור – יצוינו בפרסום על פי תקנה 4, המקום והמועד לעיון במסמכים".
יהודה אבידן: אדוני היושב-ראש, בסעיף 8(א) לפי ההדפסה, אנחנו מבקשים שזה יהיה לפי ההפקה ולא לפי ההדפסה.
נעמה מנחמי: יש בהפקה אחר-כך.
נעמה מנחמי: הפקה זה - - -
יהודה אבידן: אז מה זה עכשיו?
מיכל רוזנבוים: - - - זה מופיע - - - בסעיף 8 גם - - -
קריאה: לא, לא, על פי הדפסה.
דוד רותם: מה זה לפי ההפקה?
יהודה אבידן: יש עלויות - - -
דוד רותם: אתה לוקח מהנדס - - -
יהודה אבידן: עלות הנייר היא לא העיקר.
דוד רותם: אתה לוקח מהנדס שיכין לך את התכניות ואת המפרטים.
דוד רותם: אתה רוצה לגלגל את זה על הקבלן?
אבי קטקו: לא, לא.
אבי קטקו: לא זו - - -
דוד רותם: אתה לא, הוא אומר כן.
אבי קטקו: הוא לא אומר כן.
אבי קטקו: הוא מדבר על - - - אני אבי מעיריית תל-אביב-יפו.
אבי קטקו: בעלות ההפקה מביאים בחשבון לא רק את ההדפסה עצמה, אלא התהליך של העבודה, השעות שהושקעו – גם הפנימיים של התאגיד, לא רק היועצים.
אבי קטקו: ודאי שלא תכניות, שכל התכנון יושקע בפנים.
דוד רותם: לפי - - -
אבי קטקו: היום הדפסה עולה 20 שקלים.
דוד רותם: אם אני אתן לכם לקחת יותר מזה, אז אני יודע איך קובעים את המחיר.
דוד רותם: הייתה שיטה, אתה יודע: מה שהיה קורה, היו יושבים בישיבת התאגיד, היו עושים ככה והיו קובעים.
יהודה אבידן: האמת, אדוני היושב-ראש, אם רק בעיון זה ככה ובמכרז עצמו זה אחרת, אז אפשר יהיה לחיות עם זה.
נעמה מנחמי: כדי להגיש את המכרז אתה משלם לפי ההפקה.
מיכל רוזנבוים: לעיין - - -
נעמה מנחמי: כדי לעיין במכרזים, - - -
יהודה אבידן: מקובל.
קריאה: נא להשאיר.
קריאה: להשאיר "הדפסה".
יהודה אבידן: אוקי, תשאיר את זה ככה.
דורית ירחי: אני מתנצלת, פשוט מאוד הנוסח שיש לנו, נדמה לי שהוא קצת שונה ממה שאדוני הקריא כרגע.
דורית ירחי: אז אני פספסתי.
דוד רותם: אז אין לכם את הנוסח הנכון.
נעמה מנחמי: בגלל זה גם אנחנו קוראים, משתדלים לאט, כי תמיד יש שינויים של הרגע האחרון, והיו שינויים, הבוקר, בעקבות הערות של התאחדות התעשיינים.
נעמה מנחמי: הנוסח, אגב, מופיע באתר, ואם תיכנסו לאתר תוכלו.
נעמה מנחמי: אני רואה שאת עם מחשב – את יכולה להוריד לך את הנוסח המעודכן ביותר.
דורית ירחי: אוקי.
דורית ירחי: רק יש לי שאלה ספציפית – משהו - - -
דוד רותם: הייתה גם טעות שהבוקר עשו תיקונים - - -
דורית ירחי: בדיוק.
דורית ירחי: אני עובדת מהנוסח שקיבלנו אתמול.
דוד רותם: כן, כן, את טועה.
דוד רותם: בואי נאמר ככה: אתמול התאחדות התעשיינים שלחה את ההערות שלו, והיועצת המשפטית שלי, למרות הנחיותיי להתעלם מזה – כי אני לא מוכן לקבל ברגע האחרון.
דוד רותם: אם אנשים רוצים להיות רציניים, יגישו את זה בזמן.
ענב שורץ: אנחנו לא הוזמנו לוועדה.
ענב שורץ: לא ידענו עליה.
דוד רותם: יש מחשב, צריך לבדוק.
דורית ירחי: יש נושא אחד, ספציפי, שאני שמעתי, והייתי - - -
דורית ירחי: הייתי רק רוצה, ברשות אדוני, שיש לי רק את הנוסח מאתמול, שקיבלנו: הנושא הזה של אם בדעת ועדת המכרזים – שמעתי בחצי אוזן לא לערוך אומדן – אז איך השווי - - -?
דורית ירחי: התיקון הזה מהותי מבחינתי.
נעמה מנחמי: סעיף 7 – זה בעצם העתקה של הסעיף בתקנות הכלליות, ואפילו גם הוא מספר 7.
נעמה מנחמי: אז נקריא אותו שוב: "אם יש כוונה לערוך אומדן שווי ההתקשרות – קיומו של אומדן והנפקויות להליך המכרז של האומדן האמור".
דורית ירחי: כלומר, אנחנו נצמדים פה, ההחלטה היא להיצמד לתקנות הכלליות, ויש אפשרות לוותר על האומדן.
דורית ירחי: אוקי, זה היה חשוב לנו.
דורית ירחי: בסדר, תודה רבה על ההבהרה.
לילך דחוח: רק שאלה כדי - - -
לילך דחוח: סעיף 8(א) בסיפא שלו מדבר על המצאת המסמכים לצורך רכישה או שאנחנו מדברים על צורך - - -
קריאה: עיון.
לילך דחוח: לעיון?
קריאה: רק לעיון?
לילך דחוח: זה רק לעיון בסעיף 8(א)?
קריאה: לא, לא, לא – עיון.
נעמה מנחמי: סעיף א(8) זה לצורך עיון.
לילך דחוח: כל הסעיף הוא לצורך עיון בלבד.
לילך דחוח: אוקי.
קריאה: יש בסעיף 17(ב)(7) אומדן.
דוד רותם: סעיף 8(ד).
נעמה מנחמי: רגע, סעיף 7.
נעמה מנחמי: יש בסעיף 7 בתקנות הכלליות, ב(7).
קריאה: כמו בנוסח שלך.
נעמה מנחמי: סעיף 17(ב)(7) של התקנות הכלליות, שמופיע בצד שמאל.
קריאה: בנוסח שלך, איזה סעיף?
קריאה: לא, יומצאו זה לא לעיון.
חנן ארליך: יומצאו זה יינתנו לה - - -
דוד רותם: המציע נותן את זה.
דוד רותם: המציע מוסר את זה.
חנן ארליך: אבל מקבל נייר ליד.
חנן ארליך: משלם, מקבל.
נתן בביוף: זה לא לעיון, זה להמצאה.
חנן ארליך: המצאה - - -
קריאה: המצאה.
לילך דחוח: רגע, אז יש הבדל ויש - - -
קריאה: זה לעיון.
קריאה: אבל כתוב עיון.
נתן בביוף: תקרא את כל הסעיף.
לילך דחוח: אם הסעיף מדבר על עיון, אז זה אחד.
חנן ארליך: עיון בלא תשלום - - -
לילך דחוח: אם הסעיף מדבר על רכישה?
חנן ארליך: ברישא כתוב: "- - - יומצאו לעיון לכל - - - ללא תשלום - - -".
נתן בביוף: העיון בלא תשלום – אם אי-אפשר להפיק, אז ממציאים לו את זה תמורת הדפסה, כי רק לוחצים - - -
לילך דחוח: לא, רגע, יש רכישה - - -
נעמה מנחמי: רגע, זה הולך ככה: אני יודעת שיש מכרז עכשיו.
נעמה מנחמי: אני יכולה, לפי מה - - -
לילך דחוח: להגיע למשרדי החברה ולעיין ללא תשלום.
לילך דחוח: מצוין.
קריאה: ללא תשלום.
נעמה מנחמי: אני גם יכולה להיכנס באינטרנט ולראות ללא תשלום.
לילך דחוח: נכון.
קריאה: אין שום בעיה, כן.
לילך דחוח: מה זה להמציא לך מסמכים?
לילך דחוח: זו בדיוק הרכישה שאני רוצה - - - וירכשו את המכרז.
לילך דחוח: מה זה להמציא לך את המסמכים האלו, של המכרז?
קריאה: - - - השתתפות.
לילך דחוח: זה לא העיון במשרדי החברה, ואם זה לא העיון באתר האינטרנט?
קריאה: יש עניין שזה יהיה באמצעות האינטרנט.
נעמה מנחמי: לדוגמה, אם יש מסמכים של כל מיני תכניות של המתכנן, שאי-אפשר להעלות אותם לאתר.
לילך דחוח: אז תבואי למשרדי החברה ותעייני בהם ללא תשלום.
לילך דחוח: מה זה אומר להמציא לך אותם?
נעמה מנחמי: אבל אם אני רוצה לקחת איתי - - -
דוד רותם: כתוב שלא להמציא אותם, אלא להגיד לך: בואי לעיון.
לילך דחוח: אין בעיה - - - יומצאו.
יהודה אבידן: אין מצב שהוא מקבל אותם ביד.
נעמה מנחמי: כן - - -
יהודה אבידן: אבל הוא לא לוקח אותם איתו.
יהודה אבידן: לא, הוא לא יכול לקחת אותם איתו.
דוד רותם: תלוי.
דוד רותם: אם אני משלם לך, אתה תיתן לי - - -
לילך דחוח: אבל לא יכול להיות הבדל.
לילך דחוח: כשאני מאפשרת - - -.
לילך דחוח: חברים, יש כאן הבדל, זו כבר רכישה.
לילך דחוח: אני לא יכולה לתת - - -
קריאה: זו קנייה.
יהודה אבידן: אז זו כבר קנייה.
דוד רותם: תלוי באיזה סעיף אתה.
דוד רותם: היא מדברת על הסעיף - - -
יהודה אבידן: אני מדבר על סעיף 8(א).
קריאה: זה סעיף 8, לכאורה.
חנן ארליך: יש רישא וסיפא: הרישא מדברת על עיון בלא תשלום.
חנן ארליך: הסיפא מדברת על המצאה.
חנן ארליך: המצאה זה לקבל.
לילך דחוח: אבל זו רכישה.
חנן ארליך: לקבל.
יהודה אבידן: אבל זו רכישה.
לילך דחוח: רכישה - - - אז אנחנו - - -
יהודה אבידן: אז לא, לא, זה לא מה שאומרת עורכת-הדין מנחמי.
יהודה אבידן: עורכת-הדין מנחמי אמרה שיש הבדל בין עיון לרכישה.
לילך דחוח: יש הבדל בין - - -
יהודה אבידן: ברכישה לפי עלות הפקה.
יהודה אבידן: בעיון לפי עלות הדפסה.
לילך דחוח: אבל אני לא יכולה, גם בעיון יש פה סתירה: מישהו לא יכול לבוא ולעיין אצלי במשרדים, ומבקש לקבל את החומר הזה, שאני אמציא לו את החומר – כפי שכתוב כאן, בסיפא – תמורת עלות הדפסה.
לילך דחוח: מה ההבדל בין זה לרכישה?
לילך דחוח: יגידו: לא רוכש.
קריאה: בלי זה הוא לא יכול להשתתף במכרז.
עופר קורלנדר: הוא לא יכול להשתתף.
קריאה: תלוי בהשתתפות.
עופר קורלנדר: ההשתתפות מותנית בתשלום עבור הפקת המכרז.
לילך דחוח: בסדר.
לילך דחוח: אבל אתה כאן מגביל אותי ואתה אומר לי: פה זה כבר לא האיום, זו הרכישה.
לילך דחוח: הוא יכול לקחת את המסמכים, לרכוש אותם תמורת תשלום סביר לפי עלות - - -
חנן ארליך: ואז הוא יכול להחליט שהוא לא משתתף.
קריאה: ואז הוא יכול להחליט שהוא לא משתתף.
לילך דחוח: רגע, הסעיף הזה מאפשר לי להחליט שהוא יכול לבוא ולעיין רק במשרדי החברה?
לילך דחוח: זאת האופציה היחידה שקיימת?
לילך דחוח: אצלי או באתר האינטרנט.
לילך דחוח: יש לך באתר האינטרנט או לעיין במשרדי החברה.
לילך דחוח: אם אני ממציאה לו את כל החומר הזה, הוא צריך אחר-כך לשלם לי עוד כסף – זה מה שאתה אומר – כדי להשתתף.
קריאה: אם הוא רוצה להשתתף.
לילך דחוח: שישלם לי את ההפרש בין מה שקבעתי לבין עלות ההדפסה, נשמע לי - - -
קריאה: הוא רוצה לעיין בבית.
נעמה מנחמי: לדוגמה: לא הכול מופיע באינטרנט.
יהודה אבידן: שיבוא לחברה ויעיין כמה שהוא רוצה.
נעמה מנחמי: - - - הוא רוצה ללכת הביתה ולהראות את זה - - - שעות.
נעמה מנחמי: מה הוא יעשה?
דוד רותם: רבותיי, סליחה, סליחה.
דוד רותם: אפשר לדבר בשקט, למיקרופון, כדי שזה ייכנס לפרוטוקול.
לילך דחוח: חברים, הדברים שלא ניתן לעיין בהם באתר האינטרנט של החברה הם, בדרך-כלל, תוכניות.
לילך דחוח: תוכניות זה דברים שיש עליהם יועצים שכותבים אותם.
לילך דחוח: זה לא דברים שבדרך-כלל אנחנו, לכל אחד שיסתובב לו במשרדים.
לילך דחוח: זה דברים שאנחנו מבקשים אותם הרבה פעמים בחזרה, אחר-כך, או שיש אותם לחברה הזוכה.
לילך דחוח: זה לא דברים שנמצאים ככה סתם בכל מקום, לכל אחד – בהתאם לעלות הדפסה שנייה.
לילך דחוח: בהתאם לעלות הדפסה שעולה x כסף.
לילך דחוח: יש כאן עבודה של יועץ.
לילך דחוח: מוכנסים כאן דברים נוספים מעבר לזה.
קריאה: אז תעמיסי את כל היועצים ואת כל המהנדסים.
קריאה: מה הדבר הזה?
לילך דחוח: אני לא אעמיס את כל היועצים, אבל אם יש לי אפשרות לתת לאדם לעיין אצלי, בחברה, או באתר, בכל המסמכים הרלוונטיים שקשורים מלבד תוכניות, שיעיין באתר.
לילך דחוח: הוא רוצה לרכוש את התוכניות האלה?
לילך דחוח: שישתתף במכרז - - -
דוד רותם: לא, הוא רוצה לראות את התוכניות לפני שהוא מחליט.
קריאה: כדי להחליט אם.
לילך דחוח: אז שיגיע למשרדי החברה ויעיין בהם.
חנן ארליך: כתוב: "- - - ניתן לקבוע - - -", המשמעות היא שלא חייבים לקבוע.
לילך דחוח: אוקי, אז אני שאלתי מלכתחילה.
לילך דחוח: אז שאלתי מלכתחילה, אמרת לי שחובה.
חנן ארליך: "- - - ניתן לקבוע - - -".
חנן ארליך: לא, כתוב ניתן.
לילך דחוח: אז אוקי.
לילך דחוח: אם זה לא חובה, מצוין.
לילך דחוח: אם זה לא חובה, שיירשם שהסעיף הזה לא חובה, שמספיק לי - - -
חנן ארליך: אבל כתוב "- - - ניתן לקבוע - - -".
לילך דחוח: זה מה ששאלתי מלכתחילה ואמרת לי שלא.
קריאה: לקבוע מחיר.
קריאה: ניתן לקבוע מחיר.
קריאה: אתה לא יכול - - - הדפסה.
לילך דחוח: בסדר גמור.
קריאה: את לא יכולה למנוע את - - -
לילך דחוח: אני לא מונעת - - -
קריאה: את לא יכולה למנוע את ההמצאה.
לילך דחוח: אני לא מונעת - - -.
לילך דחוח: יש לו אתר ויש - - -
עופר קורלנדר: כבוד היושב-ראש, אם אפשר רק להסביר את - - - ואדוני – אני חושב – הבין אותה: הרעיון הוא להקל פה על - - -
דוד רותם: לא צריך להסביר.
דוד רותם: אנחנו מבינים גם בלי הסברים.
עופר קורלנדר: אז הרעיון הוא שהיה ומישהו עיין והחליט לא להשתתף, אז הוא רק נשא בעלות של ההדפסה של התוכניות – כמה שהיא תעלה, וזה תשלום סביר.
עופר קורלנדר: ירצה מישהו להשתתף במכרז, אז יישא בעלות ההפקה של המכרז עם עלות היועצים וכולי.
קריאה: זה מה שכתוב.
נעמה מנחמי: רק שנייה אחת, אני חייבת לך חזרה לסעיף – לא היית פה בביאור באותו רגע – אבל אמרנו שנבדוק את הסעיף הזה לאור הסעיף שהקראנו עכשיו.
נעמה מנחמי: חזרה לסעיף 4(ב)(4), בנוגע בפרסום מסמכי המכרז.
נעמה מנחמי: אני אקרא את זה שוב: "המקום והמועד שבהם ניתן לקבל פרטים נוספים הנוגעים למכרז, דרך קבלת מסמכי המכרז והתשלום הנדרש בעד מסמכי המכרז, אם נדרש", זה בסדר?
קריאה: כן, לאור מה שכתוב בסעיף הזה.
דוד רותם: מסמכי המכרז: 8(ד) "כל אדם שעיין במסמכי המכרז או שקיבל מסמכי מכרז יאשר זאת בכתב, ואם עיין במסמכים מטעמו של תאגיד, יציין גם את שם התאגיד ומענו".
דוד רותם: אומדן: 9(א) "לפני פרסומו של מכרז פומבי או סגור יערוך התאגיד המקומי אומדן מפורט של ההוצאות או ההכנסות הצפויות כתוצאה מהתקשרות בחוזה המוצע ובכלל זה הרווח הקבלני והתקבול שצפוי להתקבל בגינו; האומדן ייערך בידי גורם מקצועי שהוסמך לכך על-ידי ועדת המכרזים, וייחתם בידיו ובידי יושב-ראש ועדת המכרזים; היה נושא המכרז חוזה להעברת זכויות במקרקעין, יורה התאגיד המקומי על הכנת שומת מקרקעין בידי שמאי מקרקעין שהוא מינה.
דוד רותם: (ב) יושב-ראש ועדת המכרזים או מי שהוא הסמיכו לכך יפקיד את האומדן או השומה לפי העניין, בתיבת המכרזים במעטפה סגורה וחתומה לפני המועד האחרון להגשת הצעות.
דוד רותם: היה המכרז מכרז עם בחינה דו-שלבית, יופקד אומדן שווי ההתקשרות בתיבת המכרזים ויישמר בה עד לפתיחת הצעות המחיר".
דוד רותם: - - - משהו?
דוד רותם: הגשת הצעות: 10(א) "המעוניין להשתתף במכרז, יגיש לוועדת המכרזים את הצעתו חתומה, מלאה ושלמה, בתוך מעטפה סגורה היטב (להלן – מעטפת המכרז), וזאת בדרך, במועד, במקום ובמספר עותקים כפי שנקבע בתנאי המכרז; לא צוין בתנאי המכרז מספר עותקים – תומצא ההצעה בשני עותקים".
דוד רותם: המעוניין יגיש לוועדת המכרזים?
דוד רותם: שמים את זה בתיבת המכרזים.
דוד רותם: מי רואה את ועדת המכרזים?
דוד רותם: ועדת המכרזים זה יועצים משפטיים שלא נמצאים בחברה.
נעמה מנחמי: כך זה בתקנה 18 לתקנות הכלליות.
לילך דחוח: מגישים לתיבת המכרזים.
אלי לוי: סעיף הבא.
אלי לוי: סעיף הבא זו התיבה.
לילך דחוח: מגישים הצעות לתיבת המכרזים.
קריאה: הנה, כתוב בסעיף 11(א).
דוד רותם: (ב) "כל משתתף רשאי לציין בהצעתו אלו חלקים ממנה מהווים, לדעתו, סוד מקצועי או מסחרי.
דוד רותם: (ג) ניתן להתנות את ההשתתפות במכרז בתשלום סביר, בעבור עלות הפקת המכרז".
אסף פרקש: - - בקשר לסעיף 10(ג), אדוני:
אסף פרקש: היום קיים מצב שעלות ההפקה יכולה להתפרש או באופן מצמצם או באופן רחב.
אסף פרקש: כאשר היא מתפרשת באופן רחב מועמסים על משלמי דמי ההשתתפות במכרז סכומים גבוהים באופן משמעותי, שפעמים ממש דורשים מהם לשאת ולהעמיס עליהם עלויות, כגון יועצים וכיוצא בזה.
אסף פרקש: אנחנו מבקשים לשנות - - -
דוד רותם: לא, אתם יודעים את זה מראש.
דוד רותם: אל תשתתפו.
אסף פרקש: אנחנו מבקשים לשנות, אדוני, את הסעיף ולכתוב כך: ניתן להתנות את ההשתתפות במכרז בתשלום סביר, לפי עלות הדפסת המכרז ולא הפקה.
אסף פרקש: אני רוצה, אדוני, להוסיף עוד מילה, ברשותך - - -
דוד רותם: בעיון היה לך את ההדפסה, ופה יש לך את העלות - - -
אסף פרקש: אני רוצה להוסיף עוד מילה, ברשותך: הנושא הזה נדון.
אסף פרקש: הרי בסך-הכול הבסיס לסעיף הזה זו תקנה 18(ב) לתקנות הקובעת שניתן להתנות את ההשתתפות במכרז בתשלום סביר בעבור עלות הפקת המכרז.
אסף פרקש: כבר דנה הוועדה הנכבדה, ועדת חוקה, חוק ומשפט דנה בפרוטוקולים מספר 683 ו-685, בפרשנות - - -
דוד רותם: אתה אומר לי מספרי פרוטוקולים, אתה יודע, זה מיד רץ לי בראש.
אברהם מיכאלי: כן, ממש.
אסף פרקש: לכולנו.
אסף פרקש: בשביל הפרוטוקול, אדוני.
נעמה מנחמי: - - - לנושא הספציפי.
אסף פרקש: כבר דנו בפרשנות של המילה "הפקה", כשללא ספק המגמה שניתן היה להסיק מתוך דברי הפרוטוקול זו העמדה הברורה של לנסות ולהוזיל את מחיר המכרזים בדרך של תשלום עבור הפקת מסמכי המכרז.
אסף פרקש: מהטעם הזה שינו בעבר מעריכה להפקה, כשמודגש שם בפירוש שאין הכוונה להעמיס עלויות - - -
דוד רותם: מי הדגיש את זה?
אסף פרקש: אומר היושב-ראש, חבר הכנסת מנחם בן-ששון, בזמנו, - - -
נעמה מנחמי: רגע, אבל אנחנו לא מגדירים פה מהי הפקה.
דוד שחף: מה זה לא מגדירים מה זו הפקה?
דוד שחף: אז מה זו הפקה?
דוד שחף: אז את מתחילה עכשיו שהפקה זה להעמיס את כל המהנדסים ואת כל היועצים או להעמיס את בית-הדפוס של החברה?
נתן בביוף: - - - תשלום סביר.
קריאה: תשלום סביר.
נתן בביוף: תשלום סביר.
יהודה אבידן: - - - יכול לבקש 100 אלף דולר - - -
דוד רותם: כל מה שעולה לי אני רוצה לגלגל אליך.
דוד רותם: עכשיו, אתה יכול לעיין במכרז בהרבה פחות כסף, ואז אתה רואה שאני דורש ממך את עלות הפקת המכרז – אל תשתתף.
דוד רותם: אתה קבלן טוב, אתה איש רציני.
דוד רותם: אני חברה לא רצינית.
דוד רותם: אני רוצה להעמיס עליך את היועצים ואת כל הדברים האלה.
דוד רותם: תגיד לי: אדוני, אני לא רוצה להתעסק איתך.
אסף פרקש: אדוני, האופן הזה פוגע גם ביעילות הכלכלית של אותם מכרזים.
אסף פרקש: ייגשו פחות מציעים בגלל המגבלה שאנחנו מציבים כאן.
קריאה: שהוא יעמיס - - -
אסף פרקש: כן, אם להעמיס – להעמיס על הזוכה, באמת.
אסף פרקש: לא להעמיס על כל מגישי ההצעות.
אסף פרקש: נוצר מצב שאנשים לא משתתפים בגלל עלויות גבוהות.
אסף פרקש: אנחנו מדברים על עלויות של עשרות אלפי שקלים כדמי השתתפות במכרז.
מיכל רוזנבוים: אין עשרות אלפי שקלים.
אסף פרקש: איפה עשרות אלפים?
אסף פרקש: אני אראה לך.
דוד רותם: רגע, אני לא מבין, תגידו, מי אתם בכלל שאתם קופצים לי כל הזמן?
דוד שחף: סליחה, סליחה.
דוד שחף: מרבית המכרזים של התאגידים הם מכרזים לא גדולים, והמשמעות של הדבר הזה זו פגיעה בנגישות של עסקים קטנים ובינוניים.
דוד שחף: וזה בניגוד להחלטת ממשלה בנושא הזה של עסקים קטנים ובינוניים.
דוד שחף: וזה בניגוד להוראה שיצאה, של החשב הכללי, בעניין עסקים קטנים ובינוניים.
דוד שחף: ולכן, אנחנו חושבים שהסוגיה הזאת של עלות, להעמיס את כל העלויות של המהנדסים והמתכננים – יש לכל חברה תקציב תכנון ויש תקציב משפטי, ולא צריך להעמיס את הנושא של העלויות האלה על אותו אחד שרוצה לגשת, ושכמה שיותר קבלנים יהיו.
דוד שחף: ואני חושב שהאינטרס הכלכלי אומר שכמה שיותר קבלנים ראויים ישתתפו במכרז, ולא להגביל את המשתתפים על-ידי מחירים.
דוד שחף: כל קבלן, כדי לזכות במכרז אחד – אני רוצה שתבינו את המשמעויות – ניגש, לערך, לעשרה או 12 מכרזים.
דוד שחף: צאו וראו כמה כסף הוא צריך להשקיע כדי לזכות במכרז אחד.
דוד שחף: אם העלויות הן באמת בהגדרה, ואני אומר לכם: יש לנו פה עלויות.
דוד שחף: אני הבאתי כמה דוגמאות של 5,000 שקל, ו-10,000 שקל ו-20,000 שקל – זה דברים לא סבירים למכרזים של שלושה-ארבעה מיליון שקלים.
דוד שחף: זה לא יכול להיות כזה דבר.
נעמי הימיין-רייש: נעמי מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.
נעמי הימיין-רייש: אני רוצה להצטרף לדברים, ולהסביר קצת שאנחנו בסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים עושים עבודה מאוד גדולה כדי להנגיש מכרזים ממשלתיים ומכרזים ציבוריים, בכלל, לעסקים קטנים.
נעמי הימיין-רייש: זה כשל שזוהה כבר מזמן, והייתה ועדה ב-2005 של החשב הכללי לעניין רכש מעסקים קטנים.
נעמי הימיין-רייש: המגמה צריכה להקל כמה שיותר.
נעמי הימיין-רייש: אנחנו רואים מספר חסמים שעומדים בפני עסקים קטנים ברכש ציבורי, וזה אחד מהם: עלויות ההגשה למכרז.
נעמי הימיין-רייש: וזה דבר שצריך לקחת אותו בחשבון ולהגדיר את העלות של ההשתתפות בצורה שפחות ניתנת לפרשנות, ופחות מאפשרת להעמיס.
נעמי הימיין-רייש: בסופו של דבר, זה גם אינטרס של המזמין, שיהיו לו הרבה מציעים.
נעמי הימיין-רייש: וזה גם אינטרס של המדינה, שעסקים קטנים יוכלו להיכנס בדלת הזאת.
דוד רותם: חלק מהחברות האלה הן עסקים קטנים.
דוד רותם: מי יממן את ההכנה של המכרז, לפי ההצעה שלכם?
נעמי הימיין-רייש: אנחנו לא חושבים שלא צריך דמי השתתפות בכלל.
נעמי הימיין-רייש: אבל הסעיף פתוח לפרשנות מאוד רחבה של מה זה עלויות של הפקת מכרז.
נעמה מנחמי: השאלה היא איך היית מנסחת אותו.
נעמה מנחמי: כלומר, אם נניח אני אקבע עד 5%, בסדר?
נעמה מנחמי: או איזשהו סכום, עד 5% מהאומדן – אז את הופכת את זה לרף המקסימום.
נעמה מנחמי: השאלה היא אם יש לך הצעה קונקרטית לֶמָה לכתוב.
נעמי הימיין-רייש: אני יכולה שתהיה לי הצעה קונקרטית.
נעמי הימיין-רייש: הבעיה היא שהזעיקו אותי מהמשרד, והגעתי לפה באמצע ישיבה.
נעמי הימיין-רייש: אף-אחד אצלנו לא ידע שהדיון הזה מתקיים.
דוד רותם: אתם צריכים להסתכל לפעמים שיש תקנות.
נעמי הימיין-רייש: אנחנו מסתכלים תמיד, אבל לא תמיד יש אפשרות לדעת מה בדיוק יצוץ - - -
דוד שחף: אדוני היושב-ראש, אתמול שלחתי מכתב לחברה הכלכלית של קריית-גת.
דוד שחף: מכרז שהוא מכרז מסגרת, ושמבקשים קבלן בסיווג נמוך, ואני מברך על זה.
דוד שחף: סיווג של 100-ג'-1 – מותר לו לגשת למכרז של עד שלושה מיליון שקלים – 4,000 שקל.
דוד שחף: 4,000 שקל, קבלן שצריך ללכת לעשרה מכרזים כאלה כדי לזכות באחד.
דוד שחף: זה בניגוד לכל היגיון הדבר הזה.
דוד רותם: תגיד, ואחרי שהוא זוכה אני בודק כמה הוא מרוויח?
אור רוזנמן: רק הזוכה.
דוד שחף: כן, ועוד איך.
דוד שחף: כיוון שהמזמין קובע מחירון והוא מבקש על זה גם הנחה.
דוד שחף: המזמין קובע מחירון והוא מבקש על זה הנחה, על מחירון שהוא קובע.
דוד רותם: נכון, הוא תמיד מבקש הנחה.
דוד רותם: הוא רוצה לשלם כמה שפחות, ואתה רוצה להרוויח כמה שיותר.
דוד שחף: אני מוכן ששנינו נרוויח.
דוד שחף: קבלן שלא מרוויח, המזמין לא ירוויח והציבור לא ירוויח.
דוד רותם: טוב, עכשיו אני רוצה לשאול שאלה: לא מספיק לכם שהזוכה יישא בתשלום עבור הפקת המכרז?
דוד רותם: למה כל מי שמגיש?
יהודה אבידן: כי, אדוני היושב-ראש, יש שיקול דעת בזה שאנחנו יודעים שהולכים לגשת עשרה מציעים - - -
דוד רותם: תעשה לי טובה, שיקול דעת - - -
יהודה אבידן: דקה.
דוד רותם: עזוב אותי עם שיקול דעת.
קריאה: אבל - - - בתכנון סביר.
יהודה אבידן: אף-אחד לא יכול להעמיס מחר תשלום של הכנת מכרז מסגרת – הוא אמר 4,000 שקל.
יהודה אבידן: אבל מי שיודע מה זה להכין מכרז מסגרת.
דוד שחף: כן.
יהודה אבידן: כמה שעות מושקעות כדי להציע, להגיע למצב - - -
אסף פרקש: לא כל התשלום צריך להיות מועמס?
דוד רותם: למה שלא תגלגל את זה על מי שזכה במכרז?
יהודה אבידן: כי זה לא סביר להגיד לבן-אדם שזכה במכרז לשלם עוד 50-40 אלף שקל, עלות המכרז.
יהודה אבידן: זה לא סביר.
מיכל רוזנבוים: ההצעה שלו, זה יגולגל בסוף על ההצעה.
יהודה אבידן: זה יגולגל בסוף על ההצעה, אם הוא יגיע בסוף.
מיכל רוזנבוים: בסוף, ההצעה תהיה גבוהה יותר.
דוד רותם: רבותיי היקרים, אז תכתבו שניתן להתנות את חתימת ההסכם עם הזוכה במכרז בתשלום סביר עבור הפקת המכרז.
מיכל רוזנבוים: אבל אי-אפשר לגלגל את התשלום הזה על - - -
יהודה אבידן: אבל אז אני מראש מודיע: אם זכית במכרז, דע לך שהולכים "ליפול" עליך עוד 50 אלף שקלים – עלות המכרז.
יהודה אבידן: הבן-אדם – מה שיקרה – ישקלל לנו את זה בפנים.
יהודה אבידן: זה מה - - -
מיכל רוזנבוים: אל"ף, - - -
דוד רותם: אני לא מבין, ככה כל המציעים ישקללו לכם את - - -
יהודה אבידן: אל"ף, זה לא - - -
אבי קטקו: התחרות מווסתת.
מיכל רוזנבוים: לא, אבל זה מתפרס על יותר מציעים.
מיכל רוזנבוים: אנחנו, בסך-הכול, מדברים על עלות סבירה.
מיכל רוזנבוים: לא אמרו פה כל עלות - - -
אסף פרקש: הרבה פעמים לא מדובר בעלות סבירה.
לילך דחוח: המכרז, זה תלוי גם סביר.
דוד שחף: מה זה נקרא – 20 אלף שקל זה סביר?
דוד שחף: 20 אלף שקל זה סביר?
יהודה אבידן: תלוי מה.
יהודה אבידן: אני הוצאתי עכשיו מכרז, אדוני היושב-ראש, - -
מיכל רוזנבוים: ואם זה לא סביר אפשר להגיש עתירה נגד - - -
יהודה אבידן: - - של 30 מיליון שקל, לבנייה של איזה מבנה מאוד רציני.