GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה אבידן: זה עלה קרוב ל-15 אלף שקל, ואני לא חושב שזה לא סביר.
יהודה אבידן: מי שיודע, רק הארגזים שהיו שם – אני לא בטוח שאפילו עלות ההדפסה הייתה שם.
יהודה אבידן: אז אם הוא אומר – ואני מזמין אותו לראות – בית האומנים, שהוצאנו עכשיו באשדוד, 15 אלף שקל על מכרז של 30 מיליון שקל.
יהודה אבידן: מה לא סביר פה?
דוד רותם: רגע, אני אמרתי שזה לא סביר?
יהודה אבידן: מה אני אגיד - - -
דוד רותם: יש עשרה שרוצים לגשת למכרז, אתה כבר לקחת 150 אלף שקל.
יהודה אבידן: ועדיין לא הגענו לחלק מהעלות.
דוד שחף: אבל למה הקבלן צריך שיעמיסו עליו את התכנון ואת עריכת-הדין?
דוד שחף: אתם הזרוע - - -
יהודה אבידן: - - - עריכת-דין.
יהודה אבידן: זה תכנון?
יהודה אבידן: מכרז של 30 מיליון שקל, 15 אלף שקל זו עלות שלך?
נעמה בן זאב: תתקפו את הסבירות בבית-המשפט.
דוד שחף: אתה הזרוע, כמו שאמרתי, של העירייה.
דוד שחף: אתה הזרוע המבצעת של העירייה.
דוד שחף: היא מרוויחה את התקציב ומעבירה - - -
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, - - -, אז מה, נגלגל את זה על הזוכה?
אברהם מיכאלי: נגיד להם: עיון תקבלו בחינם, אבל לקחת מעטפה עם כל הצבעוניים ואת הארגזים?
דוד רותם: אבל לֶמָה משרד הפנים - - -?
נתן בביוף: אדוני, צריך לעשות פה איזון בין הצורך שכמה שיותר אנשים ישתתפו.
נתן בביוף: גם כאלה שהפרוטה לא מצויה בכיסם, ישתתפו במכרזים.
נתן בביוף: מנגד, אנחנו צריכים לזכור שהתאגידים המקומיים, לא תמיד המצב הכלכלי שלהם שפיר.
נתן בביוף: אנחנו רוצים לעודד מכרזים.
נתן בביוף: לא יכול להיות שתאגיד מקומי שהחוק הכריח אותו לצאת במכרז, ייצא נפסד.
נתן בביוף: ויוציא הוצאות – לפעמים אין קורלציה בין שווי המכרז עצמו, לבין העבודה הרבה שצריך לעשות בה.
נתן בביוף: צריך לפעמים אדריכלים – עבודות אדריכליות עולות הרבה – ייעוץ משפטי וכולי.
נתן בביוף: ולכן, האיזון פה הוא במילים "- - - מכרז בתשלום סביר - - -".
נתן בביוף: אם יסתבר לאחר-מכן, מי שהציע, שגבו ממנו תשלום לא סביר, תמיד הוא יוכל להגיע בתביעה אזרחית, ולהגיד: רבותיי, אני שילמתי 40 אלף שקל – אגב, הוא יכול לקבל את כל הנתונים.
נתן בביוף: זה פתוח בפניו – שילמתי על מכרז שעלה לכם 1,000 שקל, עשיתם עליי קופה של 30 אלף שקל.
נתן בביוף: תחזירו לי, בבקשה.
נתן בביוף: אני חושב שפה התשלום הסביר זה בדיוק נקודת האיזון.
נתן בביוף: גם המדינה עושה את זה, שהיא יותר עשירה מהתאגידים המקומיים.
אברהם מיכאלי: חוץ מזה, העיון עצמו גם נותן לו איזו אינדיקציה על מה מדובר.
נתן בביוף: אכן.
נתן בביוף: הוא יוכל לעיין - - -
אברהם מיכאלי: למה הוא חייב לקחת את הארגז הזה של המכרז הביתה?
יהודה אבידן: אדוני היושב-ראש, - - -
אברהם מיכאלי: אגב, יש נודניקים שמסתובבים ברשויות, דוגמה, או בתאגידים ואוספים כאלה דברים, יש להם hobby.
אברהם מיכאלי: אז הם יממנו את זה?
דוד רותם: תיבת המכרזים: 11(א) "מעטפות המכרז יישמרו עד לפתיחתן, במועד האחרון להגשת ההצעות או אחריו, בתוך תיבה נעולה, אחת או יותר, אשר תיועד לשמירת מסמכי מכרז (בתקנות אלה – תיבת המכרזים.
דוד רותם: (ב) מעטפת מכרז או תוספת למעטפת מכרז שהוגשה ונתקבלה בתאגיד המקומי לאחר תום המועד להגשת מסמכי המכרז, לא תוכנס לתיבת המכרזים ותוחזר לשולח מבלי שנפתחה ומבלי שנתגלה תוכנה, זולת לצורך בירור שמו ומענו של השולח.
דוד רותם: (ג) המנהל הכללי של התאגיד המקומי ימנה מבין עובדי התאגיד עובדים שיהיו מוסמכים לפתוח תיבת מכרזים; תיבת המכרזים תיפתח בנוכחות ועדת המכרזים או בנוכחות שלושה אנשים לפחות שתבחר ועדת המכרזים מבין המוסמכים כאמור או מבין חברי ועדת המכרזים; כל אדם רשאי בנוסף לאמורים לעיל, להיות נוכח בעת פתיחת תיבת המכרזים.
דוד רותם: (ג1) תיבת המכרזים תיפתח לא יאוחר מסוף יום העבודה השלישי שאחרי המועד האחרון להגשת ההצעות למכרז, זולת אם נימקה ועדת המכרזים את הצורך בפתיחת התיבה במועד מאוחר מן המועד האמור.
דוד רותם: (ד) במעמד פתיחת תיבת המכרזים ייערך פרוטוקול שיירשמו בו, בין היתר, מספר המעטפות שנמצאו בתיבה, תכולתן, זיהוין, האומדן אם נעשה כזה, וככל הניתן גם המחיר המוצע או המבוקש, לפי העניין; הפרוטוקול ייחתם בידי המוסמכים לפתוח תיבת מכרזים וחברי ועדת המכרזים הנוכחים במעמד פתיחת התיבה".
דוד רותם: בדיקת ההצעות: 12(א) "בדיקת ההצעות תיעשה בידי ועדת המכרזים בתוך זמן סביר ממועד פתיחת תיבת המכרזים.
דוד רותם: (ב) ועדת המכרזים לא תדון בהצעות אשר לא נמצאו בתיבת המכרזים במועד האחרון להגשת הצעות.
דוד רותם: (ג) ראתה ועדת המכרזים שנפלה בהצעה טעות סופר או טעות חשבונית, תתקנה ועדת המכרזים; התיקון ייעשה במהלך בדיקת ההצעות בידי הוועדה ויירשם בפרוטוקול; הודעה על התיקון תימסר למציע.
דוד רותם: (ד)(1) ועדת המכרזים תפסול הצעות אם הן חסרות, מוטעות או מבוססות על הנחות בלתי נכונות או על הבנה מוטעית של נושא המכרז, זולת אם החליטה הוועדה אחרת מטעמים שיירשמו בפרוטוקול.
דוד רותם: (2) היה לוועדה, אחרי עיון במסמכי המכרז, יסוד סביר לחשוד שכוונתו של בעל מסמכי המכרז הייתה להוליך את הוועדה שולל, על-ידי שגיאות שנעשו במכוון או על-ידי תכסיסים בלתי הוגנים, רשאית היא – לאחר שנתנה לבעל מסמכי המכרז הזדמנות להביא טענותיו – להחליט שלא לדון עוד במסמכי המכרז שהוגשו על ידו.
דוד רותם: (3) מסמכי מכרז שהוגשו שלא בהתאם לתקנות אלה או שלא בהתאם לתנאי המכרז או שצורפה להם הסתייגות עקרונית או שינוי יסודי – פסולים.
דוד רותם: (4) ועדת המכרזים תפסול הצעות שעולה מהן שבקיום ההתקשרות ייפגעו זכויות עובדים לפי דין, לאחר שנתנה לבעל מסמכי המכרז הזדמנות להביא טענותיו, זולת אם החליטה הוועדה אחרת מטעמים מיוחדים שיירשמו".
נעמה מנחמי: רגע, שנייה, רק לפני סעיף 12(ה).
נעמה מנחמי: עורך-הדין לוברט, אני אשמח להתייחסות שלך לגבי סעיפים 11(ד)(2) ו-11(ד)(3), כי זה לא מופיע בתקנות הכלליות, ותהיתי אם יש סיבה לכך.
נעמה מנחמי: אם זה היה ונמחק.
נעמה מנחמי: אני לא עליתי על ההיסטוריה החקיקתית, עדיין, של הסיפור הזה.
ברוך לוברט: לפחות לגבי סעיף 11(ד)(3), לפחות לגבי החלק שבו מסמכי המכרז הוגשו שלא בהתאם לתנאי המכרז – אני לא הייתי קובע באופן קטגורי שהם ממניעים פסולים.
ברוך לוברט: הייתי - - -
לילך דחוח: רשאית.
קריאה: - - - שיקול דעת.
ברוך לוברט: - - - שיקול דעת.
לילך דחוח: רשאית לפסול אותם.
ברוך לוברט: שיקול דעת לוועדה שהיא רשאית לפסול.
ברוך לוברט: כי, בסופו של דבר, מה שאנחנו רואים בפועל שהרבה מאוד מקרים הם גבוליים, וצריך לשמור פה שיקול דעת לוועדה.
ברוך לוברט: האם זה ברמה כזאת שיש לפסול את ההצעה או שאפשר לבקש איזושהי הבהרה?
ברוך לוברט: לא בהכרח, באופן קטגורי, הייתי קובע הוראה שפוסלת את - - -
חנן ארליך: לא דיברנו על הנושא מראש, אבל - - -
נעמה מנחמי: אגב, בנושא של תיקון טעות אמרנו שייתקנו.
נעמה מנחמי: אבל אנחנו - - -
חנן ארליך: לא תיאמנו את העניין מראש, - -
חנן ארליך: - - ואני לא מקבל את העמדה הזו.
קריאה: גם אני לא.
חנן ארליך: אני חושב שמתן שיקול דעת לוועדה להחליט מתי זה בהתאם ומתי זה לא בהתאם, זה עלול להיות פתח לנהיגה בחוסר שוויוניות.
נעמה מנחמי: אבל סעיפים 11(ד)(2) ו-11(ד)(3) כפי שהם.
דוד רותם: על איזו הערה אתה מדבר?
חנן ארליך: על 3.
נעמה מנחמי: סעיפים 11(ד)(2) ו-11(ד)(3), אם הם יישארו כפי שהם זה בסדר, או שאתם מעדיפים להוריד אותם?
חנן ארליך: אבל הערה.
חנן ארליך: אני התייחסתי להערה של שיקול הדעת שאמר עורך-הדין ברוך לוברט.
קריאה: זה לא בסדר.
נעמה מנחמי: אתם מעדיפים להוריד את סעיפים 11(ד)(2) ו-11(ד)(3) או להשאיר אותם כפי שהם?
יהודה אבידן: עורך-הדין בביוף, אם הוא לא הגיש, למשל, אישור ניהול ספרים, זה פוסל?
נתן בביוף: המשמעות היא מסמך חסר - - -
לילך דחוח: יש מסמכים שצריכים - - -
דוד רותם: לא, אני לא זוכר שנתתי לך רשות דיבור.
לילך דחוח: סליחה.
אור רוזנמן: אדוני, המשמעות היא שאם מסמך חסר לא ניתן להשלים אותו - - -
ברוך לוברט: זה אבסורד.
נעמה מנחמי: לא, אבל כאן, דווקא במסמכים, אנחנו כתבנו ברישא - - -
ברוך לוברט: אז יהיו עכשיו - - -
נעמה מנחמי: אז אתה רוצה להוריד את סעיף ו-11(ד)(3) בכלל?
לילך דחוח: כן, עדיף.
חנן ארליך: עדיף להוריד.
ברוך לוברט: אני, כן.
נעמה מנחמי: אפשר להוריד, עורך-הדין בביוף?
ברוך לוברט: אכן.
יהודה אבידן: למשל, אם הוא לא הביא אישור ניהול ספרים - - -
נעמה מנחמי: אתם רוצים לחשוב על זה, נתקדם ונחזור?
אור רוזנמן: מניסיון, מפרקטיקה – יש כל מיני טעויות לפעמים: מסמך חסר, מסמך נשמט.
נעמה מנחמי: אז נוריד את סעיף 11(ד)(3) בכלל?
אור רוזנמן: אפשר להוריד.
אור רוזנמן: מבחינתנו, אפשר להוריד את סעיף 11(ד)(3).
נעמה מנחמי: סעיף 11(ד)(2) זה בסדר?
אברהם מיכאלי: סעיף 11(ד)(2) מופיע בתקנות, מה הבעיה?
אברהם מיכאלי: בתקנות העיריות.
נעמה מנחמי: לא, סעיף 11(ד)(2) מופיע בתקנות העיריות ולא מופיע בתקנות הכלליות.
חנן ארליך: בתקנות של חוק אחר.
דוד רותם: מופיע בתקנות העיריות.
נעמה מנחמי: כן, השאלה היא למה הם הורידו?
נעמה מנחמי: הרי הייתה סיבה שפעם הורידו את 11(ד)(2), אני חושבת.
נעמה מנחמי: זה היה פעם, לא?
לילך דחוח: אפשר שאלה קטנה בסעיף 11, בבקשה?
לילך דחוח: אפשר שאלה קטנה לגבי סעיף 11(ג1), ברשותכם?
נעמה מנחמי: סעיף 11(ג1), כן.
לילך דחוח: יש פה רק עניין - - -
נעמה מנחמי: סעיף 11(ג1)?
לילך דחוח: כן.
קריאה: זה מה שכתוב לנו.
לילך דחוח: לנו כתוב (ג1) – "תיבת המכרזים תיפתח לא יאוחר מסוף יום העבודה השלישי שאחרי המועד האחרון להגשת ההצעות - - -".
נעמה מנחמי: רגע, אני לא איתך.
אברהם מיכאלי: זה יתוקן.
אברהם מיכאלי: זה יהיה (ד).
נעמה מנחמי: סעיף 11, איפה אתם אוחזים?
לילך דחוח: אוקי, (ד).
נעמה מנחמי: אה, (ד).
לילך דחוח: "- - - תיפתח - - -".
נעמה מנחמי: (ג1) רבתי, סליחה.
לילך דחוח: כן, כן.
נעמה מנחמי: כן, אגב אנחנו נעשה תיקון של כל הסעיפים האלה לקראת - - -
אברהם מיכאלי: אזכורים - - -
נעמה מנחמי: אזכורים.
לילך דחוח: רק מבחינה טכנית, סוף יום עבודה שלישי לפעמים זה לא כל-כך ריאלי במסגרת יום של תאגיד עירוני.
יהודה אבידן: אבל יש לך עוד סעיף אחרי זה.
נתן בביוף: יש לך את הסיפא שפותר את זה.
לילך דחוח: אז אני צריכה לנמק את זה?
יהודה אבידן: נפל על יום שבת, יש זה – אין - - -
קריאה: לא, זה לא יום עבודה.
נעמה מנחמי: לא, זה לא יום עבודה כי - - -
לילך דחוח: לא, לא, לא.
לילך דחוח: זה לפעמים מצריך הרי תיאום של כמה אנשים.
לילך דחוח: זה לא עניין של - - -
דוד רותם: מצריך כמה אנשים, זה בעייתי – אז תנמקו.
קריאה: אתם יודעים מתי התאריך האחרון להגשת הוצאות.
ברוך לוברט: שאלה: בזמנו, במסמכי המכרז, דנו שצריך גם לציין במסכי המכרז כמו של אומדן ואת הנפקויות שלו, שזה יש בתקנות - - -
נעמה מנחמי: כתבנו את זה.
דוד רותם: יש את זה.
נעמה מנחמי: הכנסנו את זה.
אברהם מיכאלי: יש, יש, יש.
ברוך לוברט: הכנסנו את זה – אוקי, אז בסדר.
נעמה מנחמי: במסמכי המכרז - - -
ברוך לוברט: יהיה את זה.
נעמה מנחמי: הוספנו בדיוק היום.
דוד רותם: (ה) "הוועדה רשאית, מטעמים שיירשמו בפרוטוקול, לפנות למציע בכתב או להזמין אותו כדי לברר פרטים בהצעה וכן לתת פרטים או מסמכים אחרים הדרושים לה לצורך קבלת החלטתה; פרטי הבירור יירשמו אף הם בפרוטוקול.
דוד רותם: (ו) ועדת המכרזים רשאית למנות מומחה לחָוֹות דעתו על ההצעות שהוגשו, אם ראתה שמורכבותו של המכרז, היקפו או נושאו מצדיקים זאת; לא תמנה הועדה מומחה שיש לו, לקרובו או לתאגיד שהוא בעל עניין בו עניין אישי בנושא הנדון בוועדה".
דוד רותם: (א) "אמות המידה לבחירת ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לתאגיד המקומי הן אלה, כולן או חלקן: (1) המחיר המוצע או המבוקש, לפי העניין; (2) איכות הטובין, המקרקעין, העבודה או השירות המוצעים או נתונים מיוחדים שלהם, והתאמתם לתאגיד המקומי; (3) אמינותו של המציע, כישוריו, ניסיונו, מומחיותו ותחומי התמחותו; (4) המלצות אודות המציע, אם נדרשו לפי תנאי המכרז, ומידת שביעות הרצון מאופן ביצוע התקשרויות קודמות; (5) דרישות מיוחדות של התאגיד המקומי.
דוד רותם: (ב) ועדת המכרזים תכלול במסמכי המכרז את פירוט כל אמות המידה, מבחני המשנה, את המשקל היחסי שיינתן לבחירת ההצעה המעניקה את מירב היתרונות לעורך המכרז ואופן שקלולם.
דוד רותם: (ג) קבעה ועדת המכרזים משקל יחסי לאמות המידה – (1) תפרט הוועדה במסמכי המכרז את המשקל היחסי שיינתן להצעות בשל המחיר המוצע או המבוקש, לפי העניין, לעומת ניקוד האיכות ואת אופן שקלולם; (2) תפרט הוועדה במסמכי המכרז את המשקל היחסי של כל אחת מאמות המידה, ושל מבחני המשנה לאמות המידה, ככל שנקבעו; (3) ועדת המכרזים תהא רשאית במקרים חריגים שלא לפרסם את השיעורים היחסיים של אמות המידה לפי פסקה זו, את מבחני המשנה כאמור ואת אופן השקלול, אם השתכנעה כי יש בפרסום כאמור כדי לפגוע בניהול התקין של הליך המכרז, מנימוקים שיירשמו.
דוד רותם: (4) החליטה הוועדה כאמור בפסקת משנה (ג)(3) – תפקיד הוועדה במעטפה חתומה בתיבת המכרזים את השיעורים, מבחני המשנה ואופן השקלול כאמור, טרם חלוף המועד האחרון להגשת ההצעות; המעטפה תיפתח במועד פתיחת המעטפות והכתוב בה יתועד בפרוטוקול הפתיחה.
דוד רותם: (ד) ועדת המכרזים רשאית לקבוע במסמכי המכרז ניקוד איכות מזערי, ורשאית היא לקבוע במסמכי המכרז, אם הדבר דרוש בנסיבות העניין, כי אם יעלה או ירד מספר ההצעות שבקבוצת המציעים הסופית על מספר מסוים, יהיה ניקוד האיכות המזערי שונה.
דוד רותם: (ה) במכרז הכולל בחינה בשני שלבים יכול שבאמות המידה ייקבע ציון האיכות המזערי אשר יזכה את ההצעה בבחינה בשלב השני".
דוד רותם: 14 החלטת ועדת המכרזים – (א) "לאחר סיום בדיקת כל ההצעות ובירור יתר הפרטים הנדרשים, תיתן ועדת המכרזים את החלטתה; הועדה רשאית להחליט על בחירת ההצעה המתאימה ביותר או להחליט שלא לבחור כל הצעה שהיא, והכול במטרה להבטיח את מרב היתרונות לתאגיד המקומי.
דוד רותם: (ב) נעשה אומדן של שווי ההתקשרות, וכל ההצעות שהוגשו למכרז מרעות עם עורך המכרז לעומת האומדן, רשאית ועדת המכרזים לקבוע כי כל המשתתפים במכרז שבקבוצת המציעים הסופית יגישו הצעת מחיר חוזרת ומשופרת, לא הגיש מציע הצעה נוספת, תהיה הצעתו הראשונה הצעה סופית; (ג) ועדת המכרזים תבחר את ההצעה הזולה או היקרה ביותר, לפי העניין, זולת אם החליטה שלא לעשות כן בנסיבות מיוחדות ומטעמים מיוחדים שיירשמו, ולאחר שנתנה לבעל ההצעה הזולה או היקרה ביותר, לפי העניין, הזדמנות להביא טענותיו בפניה; נכללו במסמכי המכרז פרטים לעניין אמות המידה שלפיהם תיבחר ההצעה הזוכה, תבחר ועדת המכרזים את ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לתאגיד המקומי על-פי אמות המידה כאמור.
דוד רותם: (ד) הועדה רשאית להחליט על בחירת מספר הצעות מתאימות תוך פיצול ההתקשרות ביניהן או על בחירת חלק מהצעה ובלבד שניתנה על אפשרות זו הודעה במסמכי המכרז.
דוד רותם: (ה) לא ינוהל משא ומתן עם משתתף במכרז.
דוד רותם: וועדת המכרזים רשאית לנהל משא ומתן עם בעל ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לתאגיד המקומי על פי אמות המידה כאמור" - - -
נעמה מנחמי: זה סעיף - - -
יהודה אבידן: שאנחנו גם רוצים לדבר עליו.
מיכל רוזנבוים: כשנגיע ל-16, אני חושבת שכדאי להתייחס אליו.
דוד רותם: (ה) "לא ינוהל משא ומתן עם משתתף במכרז.
דוד רותם: ועדת המכרזים רשאית לנהל משא ומתן עם בעל ההצעה המעניקה את מרב היתרונות לתאגיד המקומי על-פי אמות המידה כאמור, אם כללה הודעה מתאימה במסמכי המכרז.
דוד רותם: משא ומתן כאמור ינוהל אך ורק על הצעת המחיר".
נעמה מנחמי: אני אשמח להתעכב על הסעיף הזה.
נעמה מנחמי: למרות שתיקנתי את הנוסח כדי שהוא יהיה ברור יותר, אני אישית לא אוהבת את הנוסח.
נעמה מנחמי: אני חושבת שלא בדיוק ברור מה התועלת הכלכלית מבחינת הזוכה במכרז בניהול משא ומתן עם בעל המכרז בזה שהוא ייתן לו עוד משהו.
נעמה מנחמי: כלומר, למה שהוא ייתן לו אחרי שהוא זכה?
דוד רותם: הוא לא ייתן לו - - -
מיכל רוזנבוים: לכן אנחנו ביקשנו - - -
נעמה מנחמי: ולכן יש חשש שהסעיף הזה דווקא ינוצל לרעה.
נעמה מנחמי: לכן אני מציעה בכלל להוריד את הסעיף הזה.
מיכל רוזנבוים: אנחנו גם ביקשנו למחוק את הסעיף הזה, וביקשנו לאמץ את ההסדר שנהוג במדינה לעניין הזה, לאפשר ניהול משא ומתן.
מיכל רוזנבוים: אנחנו נדבר על זה ב-16, אבל לאפשר דווקא ניהול משא ומתן לפי אותם ארבע סעיפים של מכרזים שקיימים, בדיוק מה שהמדינה נוהגת.
מיכל רוזנבוים: ביקשנו באמת למחוק את הסעיף הזה.
יהודה אבידן: גם אנחנו חושבים.
נעמה מנחמי: אני חושבת שצריך למחוק את הסעיף, אבל אני חושבת שלא צריך לאפשר משא ומתן.
דוד רותם: לזה נגיע ב-16.
נעמה מנחמי: אוקי, אז השאלה היא מה עושים עם זה?
נעמה מנחמי: או שאתה רוצה כרגע להשאיר את זה - - -
אברהם מיכאלי: מוחקים.
דוד רותם: אם את רוצה להוריד, אז - - -
לילך דחוח: חברים, בואו נראה מה תהיה ההחלטה ב-16 ואז נחליט על מחיקת הסעיף הזה?
דוד רותם: אנחנו מחקנו את הסעיף.
אברהם מיכאלי: מחקנו.
עופר קורלנדר: אבל כתוב שם שלא ינוהל משא ומתן.
עופר קורלנדר: אולי נמחק את האמירה הזאת?
נעמה מנחמי: לא, צריך להשאיר עד הנקודה הראשונה – לא ינוהל משא ומתן עם הזוכה במכרז.
מיכל רוזנבוים: לא, אז אין טעם לזה.
דוד רותם: גמרנו, מה שנעמה אמרה זה מה שהוחלט.
דוד רותם: (ו) "לכל משתתף במכרז תימסר הודעה בכתב על ההחלטה הסופית של ועדת המכרזים".
קריאה: רגע, מה הנוסח?
מיכל רוזנבוים: לא הבנתי את הנוסח.
נעמה מנחמי: כרגע (ה) אומר "לא ינוהל משא ומתן עם משתתף במכרז".
נעמה מנחמי: אלא אם כן ייקבע אחרת.
מיכל רוזנבוים: אלא אם כן ייקבע אחרת איפה?
נעמה מנחמי: מה שכרגע הקראנו זה "לא ינוהל משא ומתן עם משתתף במכרז", נקודה.
נעמה מנחמי: אלא אם כן ישונה אחר כך, כשנגיע ל-16.
יהודה אבידן: כבודו, מחקת את הסעיף?
דוד רותם: מחקתי את הסעיף.
נעמה מנחמי: לא, לא את כל הסעיף.
דוד רותם: כמו שנעמה ניסחה אותו.
יהודה אבידן: לא, איך?
דוד רותם: אין דבר כזה לא.
דוד רותם: כדאי שתתחילו להבין - - -
יהודה אבידן: אדוני, כן, אבל אני רוצה בבקשה להעיר.
דוד רותם: אני כבר הצבעתי על זה.
יהודה אבידן: אפשר רוויזיה, אדוני?
דוד רותם: לא, אין רוויזיות.
דוד רותם: רוויזיה זה אחרי הפגרה.
אברהם מיכאלי: נעמה אמרה שהסעיף הזה לא טוב, אז אני ביקשתי למחוק אותו.
נעמה מנחמי: לא טוב לאפשר משא ומתן עם הזוכה.
יהודה אבידן: אבל אנחנו מבקשים שזה יהיה כמו המדינה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שבמדינה זה רחב מדי מכדי להחיל את זה כל הרשויות והתאגידים העירוניים.
אברהם מיכאלי: אז מה את רוצה?
נעמה מנחמי: אני רוצה שלא ינוהל משא ומתן עם משתתפים.
אברהם מיכאלי: אז אמרנו למחוק את זה.
נעמה מנחמי: יש לך מכרז, יש לך הליך תמחור נוסף - - -
נתן בביוף: לא, אבל צריך לכתוב את האיסור, שאם לא כן אז זה אומר שאין איסור, ואז אפשר.
נעמה מנחמי: יש הליך תמחור נוסף שהוא מאוד ברור וארוך.
מיכל רוזנבוים: אבל הליך תמחור נוסף שונה מהותית מניהול משא ומתן.
מיכל רוזנבוים: איך תמחור נוסף מדבר על נסיבות מסוימות, על ההצעות המיטביות, אפשר לעשות תמחור נוסף?
מיכל רוזנבוים: משא ומתן מדבר על נסיבות מאוד מסוימות.
מיכל רוזנבוים: כמו שלמדינה מותר ארבע נסיבות בהן מותר לנהל משא ומתן עם המציעים - - -
דוד רותם: כשנגיע ל-16 - - -
יהודה אבידן: לא, אבל אם אתה עושה את 14 ככה, אתה עושה גם את 16.
דוד רותם: תסלח לי, אז תרשום לך שכשנגיע ל-16 נצטרך לתקן.
יהודה אבידן: בסדר גמור, מקובל.
נעמה מנחמי: תרשום, אני לא אזכור.
דוד רותם: (ו) "לכל משתתף במכרז תימסר הודעה בכתב על ההחלטה הסופית של ועדת המכרזים.
דוד רותם: (ז) (1) משתתף יהיה רשאי, בתוך 30 ימים ממועד מסירת ההודעה, לעיין בפרוטוקול ועדת המכרזים, בהתכתבויות עם מציעים, בחוות דעת מקצועיות שהוכנו לבקשתה, בעמדת היועץ המשפטי בוועדה ובהצעת הזוכה במכרז, ולקבל עותק ממסמכים אלה, למעט: (א) בחלקים של ההחלטה או ההצעה אשר העיון בהם עלול לדעת ועדת המכרזים לחשוף סוד מסחרי או סוד מקצועי או לפגוע בביטחון הציבור; (ב) בחוות דעת משפטית שנערכה במסגרת ייעוץ משפטי לוועדה, לרבות בחינת חלופות אפשריות שונות לפעולה או להחלטה של ועדת המכרזים, או הערכת סיכויים וסיכונים הנובעים מקבלת החלטות כאמור בהליכים משפטיים עתידיים.
דוד רותם: (2) אין בהוראה הנ"ל כדי לפגוע בהוראות חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998.
דוד רותם: (ח) ניתן לקבוע במסמכי המכרז כי עיון כאמור ייעשה תמורת תשלום לכיסוי העלות הכרוכה בקיום הוראות תקנת משנה (ז)".
דוד רותם: בחינה בשני שלבים – 15.
דוד רותם: "ועדת המכרזים רשאית לקבוע שהצעות במכרז ייבחנו בשני שלבים; על בחינת הצעות בשני שלבים יחולו הוראות אלה: (1) המציעים יתבקשו להגיש את הצעותיהם בשתי מעטפות נפרדות; האחת תכלול את מסמכי המכרז וההצעה ללא המחיר המוצע, והאחרת את המחיר המוצע; (2) תחילה ייפתחו המעטפות הכוללות את ההצעות ללא המחיר המוצע; (3) הצעות אשר עמדו בתנאי הסף ייבחנו על פי אמות המידה שנקבעו ויינתן להן ציון (להלן - ציון האיכות); (4) רק לאחר מתן ציון האיכות כאמור, ייפתחו המעטפות הכוללות את המחיר המוצע, וייקבע להצעות מחיר משוקלל, על פי היחס שבין ציון האיכות ובין המחיר שנקבע בתנאי המכרז; הצעה שנפסלה לא תפתח מעטפת הצעת המחיר; ההצעה הזוכה תהיה זו שיינתן לה הציון המשוקלל הגבוה ביותר, בכפוף לקבוע בתקנה 14; (5) נקבע ציון איכות מזערי כאמור בתקנה 13(ב), ייפתחו בשלב השני רק המעטפות של ההצעות אשר קיבלו ציון כאמור או גבוה ממנו".
דוד רותם: 16.
דוד רותם: (א) "ועדת המכרזים רשאית לקבוע במסמכי המכרז הליך של תמחור נוסף בהתקשרות שהיא אחת מאלה: (1) התקשרות לביצוע עסקה בעלת מורכבות טכנולוגית מיוחדת או מיזם הדורש איתנות פיננסית משמעותית; (2) התקשרות לביצוע עסקה משולבת של בנייה ועסקה לרכישת זכויות במקרקעין; (3) התקשרות שעניינה שירותי פרסום או יחסי ציבור; (4) התקשרות מהסוגים המפורטים בתקנות 19(6)".
נעמה מנחמי: שאלו תקנות שעוסקות בזכויות במקרקעין בעלי תכונה מיוחדת, ו-20א(ב), שזה קבלת אשראי, השקעת כספים וכולי.
דוד רותם: (ב) "תמחור נוסף כאמור בסעיף קטן (א), ייעשה על פי הכללים המפורטים להלן : (1) הודעה על הליך של תמחור נוסף תיכלל במסמכי המכרז ובמכרז פומבי גם בפרסום על פי תקנה 4; (2) בתנאי המכרז ייקבע מספר מציעים, אשר לא יפחת משלושה, שישתתפו בשלב התמחור הנוסף; ואולם אם הוגשו במכרז שתי הצעות כשרות בלבד, רשאית ועדת המכרזים להחליט שביניהן ייערך הליך של תמחור נוסף; (3) המשתתפים בהליך התמחור הנוסף יהיו המציעים אשר הצעותיהם היו הטובות ביותר, על פי אמות המידה שנקבעו בתנאי המכרז; (4) התקיימו התנאים כאמור בפסקה (2), תודיע ועדת המכרזים למציעים שנקבעו על פי תנאים אלה, כי הם רשאים להגיש הצעת מחיר נוספת אשר לא תעלה או תפחת לפי העניין מהצעת המחיר המקורית שהגיש; המשתתף לא יוכל לשנות פרט מפרטי ההצעה זולת מהצעת המחיר; (5) ועדת המכרזים רשאית לקבוע בתנאי המכרז אם בהליך התמחור הנוסף יוכלו המשתתפים לעיין בהצעות שהוגשו אם לאו; (6) על אופן הגשת הצעות המחיר בהליך התמחור הנוסף, פתיחת תיבת המכרז, בחינתן של ההצעות והחלטת ועדת המכרזים יחולו תקנות אלה בשינויים המחויבים".
מיכל רוזנבוים: יש לנו הערות לעניין הזה.
מיכל רוזנבוים: בעצם, מה שעשו פה בתקנות זה הקשחה נוספת, אפילו על מה שיש במדינה.
מיכל רוזנבוים: לקחו למעשה - - -
דוד רותם: טוב, אתם גופים רציניים, מותר להקשיח לכם קצת.
מיכל רוזנבוים: אנחנו רוצים את טוב מכל הסדר, פתחנו ואמרנו.
דוד רותם: זה שאתם רוצים את הטוב מכל הכיוונים, אנחנו יודעים.
מיכל רוזנבוים: עירבו פה בין שני נושאים.
מיכל רוזנבוים: בתקנות של המדינה יש את הנושא של המשא ומתן, שהוא מתוחם, כמו שאמרנו, לארבעה נושאים בלבד.
מיכל רוזנבוים: בנוסח הקיים כיום בסעיף 16א – (1), (2), (3), (4) – הכפיפו אותו רק להליך של תמחור נוסף.
מיכל רוזנבוים: מה שאנחנו מבקשים זה להחיל בעניין הזה – כמו ההסדר של המדינה.
דוד רותם: למרות שאני חושב שצריך לאפשר משא ומתן קבוע, אבל אני לא קובע את התקנות.
מיכל רוזנבוים: כן, אבל אדוני, אין שום היגיון בלהגיד אנחנו מקשיחים עוד על מה שיש במדינה.
מיכל רוזנבוים: זאת אומרת - - -
דוד רותם: יש, יש.
מיכל רוזנבוים: מה ההיגיון?
דוד רותם: אני לא רוצה להגיד אותו.
מיכל רוזנבוים: אוקי.
מיכל רוזנבוים: אז לפחות שייתנו לנו – אם רוצים את התמחור הנוסף, שיעשו את התמחור הנוסף בדיוק כמו במדינה, וניהול משא ומתן – לצמצם אותו לארבעת סוגי המכרזים - - -
דוד רותם: לא יהיה משא ומתן בחברות עירוניות.
מיכל רוזנבוים: אז אנחנו מבקשים לפחות שהתמחור הנוסף יהיה כמו בהסדר הקבוע במדינה.
מיכל רוזנבוים: כי פה לקחו גם את התמחור הנוסף, ואפילו הקשיחו בו בעמדה של התמחור הנוסף.
נעמה מנחמי: אני מציעה לאשר את זה כמו שהגיש משרד הפנים.
ליטל דיין: אני עורכת הדין ליטל דיין ממרכז הירידים.
ליטל דיין: אנחנו רק רוצים לומר, אנחנו כיום מנהלים איזשהו הליך שאנחנו קוראים לו Best and Final.
ליטל דיין: במסגרת ההליך הזה אנחנו מביאים לתוצאות מיטביות ומייעלים את ההתקשרויות.
ליטל דיין: מדובר בהוזלה משמעותית.
ליטל דיין: אם יגזלו את זה מאתנו, זה ייקר את ההתקשרויות.
ליטל דיין: צריך לקחת את זה בחשבון.
נתן בביוף: הכי טוב לפטור הכול ממכרז, ואז הכול יהיה הרבה יותר זול.
ליטל דיין: אנחנו לא פוטרים ממכרז, אנחנו מאוד קפדניים ודקדקניים.
לילך דחוח: אני חייבת להוסיף משהו בהקשר הזה, ברשותכם.
לילך דחוח: לילך דחוח, לשם הפרוטוקול, מרכז הירידים.
לילך דחוח: אנחנו בעד מינהל תקין.
לילך דחוח: יש לי פה איזושהי תחושה שדווקא הצד הזה כאן חושב שתאגידים עירוניים מתנהלים לא נכון.
לילך דחוח: אני מזמינה אתכם לבוא ולראות בהקשר הזה איך יש לא מעט תאגידים עירוניים שמתנהלים כמו שצריך.
לילך דחוח: יש לנו נוהל מכרזים מאוד מסודר.
לילך דחוח: הדברים עובדים באמת מצוין.
לילך דחוח: יש תאגידים שלא.
לילך דחוח: זה לא אומר שעכשיו צריך לקחת וללמוד מהתאגידים שלא ולהחיל באופן אוטומטי כללים כאלה קשוחים גם על תאגידים שמתנהלים באופן יעיל ומסייעים למשק, אגב, מעבר לתועלות של התאגיד עצמו.
לילך דחוח: ובהקשר הזה אני רק רוצה לתת כמה דוגמאות.
לילך דחוח: במסגרת הליך תמחור נוסף, אנחנו הצלחנו להוזיל הצעה בעשרה מיליון שקלים.
לילך דחוח: אם לא תהיה לי את האפשרות הזאת, אלו עשרה מיליון שקלים לא מהכיס שלי, של משקיעים, אלא מהקופה הציבורית.
לילך דחוח: זה כסף שאני צריכה להוציא אותו מאיפשהו.
לילך דחוח: גם במכרזים שהם לא גדולים כמו 100 מיליון שקלים ולמעלה מזה, כשאני מצליחה לעשות את הליך התמחור הנוסף עם ההצעות הטובות ביותר, אני מצליחה להוזיל את זה.
לילך דחוח: גם לאורך השנה, גם בעסקאות קטנות - - -
דוד רותם: לפי שיטתך בכלל לא צריך מכרזים.
לילך דחוח: להיפך.
דוד רותם: תני לי הצעת מחיר, אני אעמוד אתך על המקח, תאמיני לי, אני אוריד אותך.
דוד רותם: לא צריך מכרזים.
דוד רותם: בואו נבטל את דיני המכרזים בכלל.
לילך דחוח: אדוני היושב-ראש, אנחנו עושים מכרזים, והכול בסדר בעניין הזה.
לילך דחוח: אבל כשאני מנהלת Best and Final אני אף פעם – הרי יכול להגיד לי מציע, וגם יש לי כאלה, אני לא מוזיל לך את ההצעה.
לילך דחוח: זאת ההצעה שלי.
לילך דחוח: זכותו.
לילך דחוח: אני בסוף בוחרת את ההצעה הזולה ביותר.
לילך דחוח: יכול להיות שהוא עדיין יישאר ההצעה הזולה ביותר.
לילך דחוח: וזה בסדר, אבל תנו לי את הכלי לנהל איזה משא ומתן כדי להוזיל - - -
דוד רותם: לא, אני לא רוצה שתנהלי משא ומתן.
לילך דחוח: למה לא?
לילך דחוח: אני מוזילה ככה את - - -
דוד רותם: כי אז אני יכול לבטל את כל דיני המכרזים.
לילך דחוח: למה?
לילך דחוח: אני לא מנהלת עם אחד, אני מנהלת משא ומתן עם - - -
דוד רותם: סליחה, אני לא מבין, בואי נבטל את דיני המכרזים ונאמר דבר פשוט – תבקשי הצעות מחיר ותנהלי משא ומתן.
לילך דחוח: לא, אבל יש מכרז, הם עמדו בתנאי הסף - - -
יהודה אבידן: במדינה זה כן קורה.
דוד רותם: למדינה מותר מה שלך אסור.
נתן בביוף: והמדינה בקושי עושה את זה.
יהודה אבידן: לפחות בנושא התמחרות תעשה אותנו באותו – בנושא ההתמחרות, לא בנושא המשא ומתן.
דוד רותם: אני לא אתן לכם משא ומתן.
יהודה אבידן: בתמחור הנוסף.
לילך דחוח: בתמחור הנוסף, על זה אנחנו מדברים.
לילך דחוח: אני לא מדברת על משא ומתן עם משתתפים.
לילך דחוח: אני מדברת על תמחור נוסף, ויש הבדל.
יהודה אבידן: לא במשא ומתן, בתמחור הנוסף, אנחנו מבקשים להשאיר את זה באותן הגדרות כמו של המדינה.
יהודה אבידן: זה מה שאנחנו מבקשים.
דוד רותם: כן, מדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: מי זה מדינת ישראל?
דוד רותם: אלה.
נעמה מנחמי: השורה הזאת.
אברהם מיכאלי: חשבתי שאנחנו מדינת ישראל.
דוד רותם: אתה לא מדינת ישראל, תשכח מזה.
נעמה מנחמי: אתה הנבחרים של מדינת ישראל.
נתן בביוף: אני חוזר על מה שאנחנו אומרים פה כבר כמה שעות, גם בדיון הקודם.
נתן בביוף: הלוואי שהייתה לתאגידים העירוניים הרגולציה שיש למדינה.
נתן בביוף: מה שעשינו, לקחנו את המקרים שבהם המדינה מנהלת משא ומתן והעברנו אותם לתמחור נוסף.
נתן בביוף: משא ומתן אסרנו לגמרי על התאגידים העירוניים.
נתן בביוף: כאשר תהיה רגולציה כמו של המדינה לתאגידים עירוניים, נחשוב על שינוי.