GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה פויכטונגר: לגבי אסירים ברירת המחדל היא הפוכה: נגזר עליהם עונש מאסר, האפשרות לצאת בשחרור על תנאי ממאסר היא לא זכות – היא פריווילגיה שהם יכולים לקבל אם ועדת השחרורים מוצאת שיש סיכוי שזה יעזור לשיקומם, שהם לא מסוכנים וכולי.
נעמה פויכטונגר: עוד דבר שעלה פה ושקשור לעניין הזה – מר הדר הזכיר את המונח של הרחבת רשת – דבר אחד שמוסכם, אני חושבת, על כל השותפים לפרויקט החל ממשרד האוצר וכלה בסניגוריה הציבורית וכל מי שבדרך הוא שאנחנו כיום לא מעוניינים בפיקוח אלקטרוני על אנשים שכבר נמצאים במעצר בית או על אסירים שכבר יכולים היו לצאת על תנאי בשליש האחרון של מאסרם, אלא האיזוק האלקטרוני נועד לאפשר לנו לקחת עוד קבוצה של אנשים שאלמלא האיזוק היו צריכים להיות בבית מעצר.
אלעזר שטרן: אין הפוך?
נעמה פויכטונגר: מה זאת אומרת "הפוך"?
אלעזר שטרן: שאנשים שאלמלא האיזוק היו משוחררים לגמרי?
נעמה פויכטונגר: המטרה היא שלא.
נעמה פויכטונגר: קצת קשה לענות על זה באופן מדעי מפני שבשביל זה צריך להיכנס לראש של השופט – האם בלי האיזוק הוא היה שולח למעצר בית?
נעמה פויכטונגר: שאלו פה אם יש שיקולים – אנחנו לא יכולים להנחות את השופטים.
נעמה פויכטונגר: יש את הנחיות פרקליט המדינה שמנחות את התובעים.
נעמה פויכטונגר: ההנחיות לתובעים בפירוש מדברות על זה.
נעמה פויכטונגר: זאת אומרת, לא להציע פיקוח אלקטרוני וגם לא להסכים לו, עד כמה שזה תלוי בתובע, כאשר יש אפשרות להסתפק במעצר בית.
נעמה פויכטונגר: אחד משני הנושאים העיקריים בהצעת החוק שאנחנו עומדים להגיש הוא באמת הבנייה של שיקול הדעת השיפוטי, גם על-ידי קביעה של רשימת שיקולים, גם על-ידי קביעת רשימת עבירות שבהם האיזוק האלקטרוני לא מתאים.
נעמה פויכטונגר: אחת הבעיות שעלתה באיזוק – שעוד לא הוזכרה פה אבל אני בטוחה שהיא עוד תידון הרבה, אל לא עכשיו אז בעתיד – היא לגבי הקושי לאכוף באופן אפקטיבי עד הסוף את הנושא הזה.
נעמה פויכטונגר: בין ביתר זה נובע מהעובדה שלה
נעמה פויכטונגר: בנתנו הרבה מפוקחים לא התאימו מלכתחילה לאיזוק אלקטרוני.
נעמה פויכטונגר: אם זה לא ברור, אני אגיד עוד דבר: דילגנו על שלב תיאור האזיק.
נעמה פויכטונגר: נכון להיום בטכנולוגיה הקיימת, האיזוק האלקטרוני מאפשר לנו, לחברה המפקחת ולשב"ס לדעת האם המפוקח נמצא בבית או במקום הפיקוח שנקבע הכול רגע נתון.
נעמה פויכטונגר: אבל אם המפוקח יצא בניגוד להוראות בית המשפט – זה לא GPS – אנחנו לא יודעים לאתר אותו.
נעמה פויכטונגר: אז ככל שהוא מסוכן יותר, מטבע הדברים הרבה יותר קשה לשחרר אותו הביתה מפני שאם מדובר באדם שחשוד באלימות במשפחה, והוא יצא ממקום הפיקוח, מאוד יכול להיות שיש בני משפחה בסכנה.
שולי מועלם-רפאלי: נושא של עבירות מין.
נעמה פויכטונגר: עבירות סמים, למשל, קל מאוד לעבור אותן בכמה דקות ברגע שהוא יוצא ממקום הפיקוח.
נעמה פויכטונגר: לכן אנחנו סברנו שבהחלט נדרש פה איזשהו חישוק שיגדיר יותר טוב מהם המקרים המתאימים.
נעמה פויכטונגר: אני אעיר עוד דבר כי עלה פה הנושא של קטינים: בהצעת החוק, בכמה הקשרים, מוזכר הנושא של קטינים כשיקול מיוחד.
נעמה פויכטונגר: זאת אומרת, למשל, גם ברשימת העבירות שבהן סברנו שכלל אין לשחרר לעצור בפיקוח אלקטרוני – גם על זה אני אדבר מיד – כתבנו שהיותו של החשוד קטין זה שיקול בהחלטת השופט בעניין הזה.
נעמה פויכטונגר: זה מופיע בעוד מקום או שניים.
עדי קול: לקטינים – העדיפות הראשונה היא מעצר בית ואז איזוק?
עדי קול: מה קודם ומה אחר כך?
דוד רותם: שחרור.
דוד רותם: קודם כל שישחררו אותם.
נעמה פויכטונגר: תמיד, אם אפשר לשחרר בלי אזיק אלקטרוני, גם מבחינת חוק המעצרים, זו תמיד עדיפות ראשונה.
נעמה פויכטונגר: האפשרות של מעצר בפיקוח אלקטרוני עולה רק כאשר השופט סבור שמבחינת מכלול הנסיבות האדם ימשיך לשהות במעצר בבית מעצר.
נירה למאעי-רכלבסקי: בעצם מוסיף להיררכיה סוג חדש - - -
דוד רותם: נעמה, את שמה לב שכשאת מדברת, את יותר ויותר משכנעת אותי שצריך לשים כבר את החוק על השולחן.
שולי מועלם-רפאלי: זה בדיוק מה שרציתי לשאול, אדוני היושב-ראש, מתי אמור החוק להגיע?
נעמה פויכטונגר: דובר פה על זה שהחוק שכב שנה.
נעמה פויכטונגר: כמו שאמר מר הדר, החוק לא שכב שנה – החוק הזה עורר המון קשיים: קודם כל, הוא עוסק בממשקים בין הרבה מאוד גופים שנוגעים לדבר הזה; דבר שני, הפרויקט מאוד מורכב ואנחנו מאוד רצינו להניח חוק שלהבנתנו ייתן מענה לבעיות שעולות.
נעמה פויכטונגר: היו באמת מחלוקות בין שרי המשרדים בנושאים האלה.
נעמה פויכטונגר: הצעת החוק מבחינתנו הושלמה.
נעמה פויכטונגר: בימים הקרובים היא אמור לעבור לשרת המשפטים – אנחנו מקווים שהיא תאשר את הנחתה על שולחנה של ועדת השרים.
נעמה פויכטונגר: למרות זאת אציין שעדיין קיימת מחלוקת מסוימת, כמו שנאמר פה, עם משרד האוצר.
נעמה פויכטונגר: אני יכולה אפילו לציין באופן ספציפי על מה מדובר – אנחנו קצת מקדימים את המאוחר – אבל בין היתר, מכיוון שאנחנו והפרקליטות סברנו שכל כך חשוב שרק מפוקחים מתאימים ישוחררו, בהצעת החוק נכללה חובה, עם חריגים, לקבל תסקיר מעצר שבודק את ההתאמה של העצור הפוטנציאלי, את ההתאמה של המשפחה שלו.
נעמה פויכטונגר: עצור שנמצא בבית במשך חודשים ארוכים, זאת מעמסה מאוד כבדה על המשפחה ועל הסביבה שלו.
נעמה פויכטונגר: מכיוון שלדבר הזה יש עלויות, כי בהחלט מדובר על הוספה של תקנים לקציני שירות מבחן, וכבר הזכיר היושב-ראש שלא חסרה להם עבודה גם היום, הנקודה הזאת שנויה במחלוקת.
נעמה פויכטונגר: ניסינו להגיע לפשרות, הדברים צומצמו, אם הנושא הזה יעלה בוועדת חוקה, אני מניחה שנדון בו אלא אם כן תהיה החלטת ממשלה ספציפית בנושא הזה קודם.
נעמה פויכטונגר: מבחינתנו יש לנו את ההצעה השלמה.
נעמה פויכטונגר: היא לא סודית, כמובן - - -
נעמה פויכטונגר: ברגעים אלה טיוטת הפניה לשרת המשפטים נמצאת במחשב שלי ואם לא הייתי פה – אז יכול להיות שהייתה נשלחת אליה.
דוד רותם: אז אני יכול לשלוח אותך עכשיו מפה כדי שתעבירי את זה.
מרב מיכאלי: לאור הנתונים האלה אני מציעה שלא צריך הארכה בשנה.
מרב מיכאלי: אין סיבה לתת הארכה בשנה.
יואל הדר: גברתי, החוק הזה הוא חוק מורכב ולכן הוא לא יעבור בישיבה אחת ולא משנה באיזו ועדה ולכן, כדי שלא נצטרך לבקש עוד הארכה תוך כדי הדיון, ביקשנו את השנה.
יואל הדר: אם זה יעבור קודם – מה טוב.
אלעזר שטרן: אל תדאג – היושב פה מדושן מאתמול.
אלעזר שטרן: אתמול הייתה לו פה איזו הצלחה - - -
שולי מועלם-רפאלי: מסחררת.
דוד רותם: אתם לא מבינים שאני ננזפתי קשות על-ידי זהבה גלאון על מה שהיה אתמול?
דוד רותם: היא כמעט הגישה נגדי תלונה והממשלה לא התנגדה.
דוד רותם: אני אגיד לכם משהו: אני חושב שצריך להאריך את זה עד ליום כניסתו לתוקף של החוק עצמו.
מרב מיכאלי: אבל זה יכול גם לקחת יותר משנה.
דוד רותם: מרב, תגידי, אני לא מבין – את רוצה לחייב אותי?
דוד רותם: אני עובד כל יום מ-09:00 בבוקר חמישה ימים בשבוע.
מרב מיכאלי: אני רוצה לחייב אותם, לא אותך.
דוד רותם: הם רוצים מאוד להעביר את זה, אבל אין ועדת מדע אז השאלה היא לאן זה ילך ומי יטפל בזה ומי יעשה את זה מהר?
עדי קול: החוק הונח כבר?
דוד רותם: החוק עוד לא הונח.
עדי קול: אז קודם כל שיניחו.
דוד רותם: הם צריכים להעביר את זה בוועדת שרים – יש להם שם ויכוח.
עדי קול: אנחנו נדאג לוועדת מדע בקרוב, אנחנו מקווים, אבל אנחנו רוצים שתניחו את החוק.
עדי קול: מתי אתה מתכוון להניח את החוק?
שולי מועלם-רפאלי: לה לא בוועדה פה?
אורית סטרוק: למה זה צריך לעבור לוועדת מדע?
אורית סטרוק: אני לא מבינה.
דוד רותם: מה קרה, אני לא מבין – כל חוק שמגיע לכנסת צריך לבוא לוועדה הזאת?
שולי מועלם-רפאלי: חלק, חלק.
דוד רותם: את החוק הזה הפילו עלי בגלל שבבית היהודי החליטו שזה צריך לבוא אלי.
אורית סטרוק: אני שואלת מה לגבי האפליה?
שולי מועלם-רפאלי: האם בחוק - - -
דוד רותם: איזו אפליה?
אורית סטרוק: האפליה של תושבי יהודה ושומרון.
דוד רותם: תרשמי לך שברגע שיהיה חוק - - -
אורית סטרוק: אבל עכשיו הם ייקחו את הזמן שלהם ושנתיים זה יימשך ככה.
מרב מיכאלי: בהוראת השעה אין אפליה.
אורית סטרוק: היא צודקת.
אורית סטרוק: בהוראת השעה לא מוזכרת כל אפליה.
אורית סטרוק: זאת סתם החלטה של החברה שמפעילה את זה.
דוד רותם: מי זאת החברה שמפעילה?
ציון שי: סליחה, סליחה.
ציון שי: זאת לא החלטה של החברה.
ציון שי: ועדת ההיגוי שהוקמה ב-2004 ובחנה את כל הנושא של האיזוק האלקטרוני קבעה והחליטה שהאיזוק האלקטרוני בשטחי איו"ש יהיה במקומות שצוינו - -
אורית סטרוק: ולמה לא הביאה את זה לוועדה שאישרה את זה?
ציון שי: מסיבות שאני לא אכנס אליהן כרגע אבל אני מניח שזה היה מסיבות ביטחוניות.
אורית סטרוק: סליחה, מה זה?
אורית סטרוק: יהודה ושומרון לא מעבר להרי החושך.
דוד רותם: זה הרי החושך.
דוד רותם: מה זה "לא מעבר להרי החושך"?
אורית סטרוק: אני לא מבינה שני דברים: ראשית, למה החלטתם את זה - - -
שולי מועלם-רפאלי: ולמה זה לא כתוב?
דוד רותם: אורית, אני לא מבין אותך.
דוד רותם: תגידי לי, ביהודה ושומרון יש מספיק עבריינים שצריך לשים עליהם אזיקים?
דוד רותם: אין עבריינים ביהודה ושומרון.
אורית סטרוק: אתה רואה בפרוטוקולים.
אורית סטרוק: הנה, יש לך פרוטוקול פה מבית המשפט העליון.
מרב מיכאלי: זה נכון.
מרב מיכאלי: נקודה טובה מאוד, היושב-ראש.
מרב מיכאלי: נקודה טובה מאוד העלית.
דוד רותם: אין שם עבריינים.
קארין אלהרר: כן, חוץ מתג מחיר.
דוד רותם: תג מחיר זה לא עבירות.
דוד רותם: את יודעת, עבירה זה רק כאשר בן אדם מורשע.
שולי מועלם-רפאלי: זה בדרך כלל ניסיון לרצוח יהודים, כמו הבוקר בצומת תפוח.
דוד רותם: מה קרה הבוקר בצומת תפוח?
שולי מועלם-רפאלי: פיגוע דקירה.
אורית סטרוק: היה שם רצח.
אורית סטרוק: אבא ל-5 ילדים נרצח.
אורית סטרוק: הרשות הפלסטינית תטפל בהם – עם איזוק אלקטרוני, בלי איזוק אלקטרוני.
דוד רותם: אני רוצה לשמוע את החברה.
ארז עזרא: אדוני, קודם כל למען הסדר הטוב, אנחנו לא מחליטים – אנחנו מבצעים.
ארז עזרא: וכמו שציין מר ציון שי, אנחנו מבצעים את ההחלטה של ועדת ההיגוי.
ארז עזרא: החברה, עוד מתחילת הדרך, לא התנגדה אלא נתנה הצעת מחיר.
ארז עזרא: פשוט הייתה מחלוקת על התמחור.
ארז עזרא: אנחנו הרחבנו את תחומי הפעילות שלנו גם לאזורים שהוגדרו מעבר למכרז המקורי ונתנו, כמו שצוין, גם באזורים שהחברה לא פעלה בהם לפני כן, על בסיס מתיחת הפעילות הקיימת.
ארז עזרא: ויותר מזה, יש הצעות מחיר שהוגשו בתקופתי, אני יודע – אני ניהלתי את הפרויקט הראשון – אני עצמי הגשתי הצעות מחיר כדי לעבוד בכל איו"ש כי זה לא תומחר במכרז הראשון.
ארז עזרא: הכול היה בפני הוועדה, ההחלטות התקבלו.
ארז עזרא: אבל נאמר פה עוד משפט חשוב על-ידי גברת נעמה, החלטות לגבי איפה לעשות את הפיקוח או לא הן באמת לא שלנו.
ארז עזרא: כמו שנאמר, גם לא בתחומי איו"ש יש אזורים מאוד בעייתיים, אזורים שבהם יש סכנות מאוד משמעותיות, חבלות ואיומים שנעשו.
ארז עזרא: אתן לכם דוגמאות כדי להבין על מה אנחנו מדברים: בשכונת פרדס שניר בלוד, שנקראת שכונת הרכבת, אירועים מאוד קשים של הפיכת ניידות, פגיעה מאוד קשה בניידות.
ארז עזרא: בסוף, גם בהצעת החוק החדשה, יש שיקול דעת למדינה להחליט על הביצוע באזורים בהם הביצוע של התכנית בפועל הוא קשה ומצריך, למשל, כניסה עם כוחות רבים כמו בשועפט – ביצענו שם פעילות בעבר – כל כניסה לבית מפוקח הייתה מלווה ב-6 צוותים של מג"ב.
אורית סטרוק: סליחה, אם אתה רוצה להיכנס עכשיו לבית אל, לפסגות, לקריית ארבע, לכל מני מקומות כאלה – אתה לא צריך שום צוותים, שום דבר.
אורית סטרוק: אתה נוסע על הכביש, נכנס ליישוב - - -
ארז עזרא: אני רק נתתי דוגמה.
דוד רותם: אני לא מבין מה את רוצה ממנו, אתה נוסע על הכביש – אתה חוטף אבנים והולכות לך השמשות.
עדי קול: הרגע אמרת שהיה פיגוע, הרגע אמרת שהיה פיגוע – זה נשמע מאוד מסוכן.
אורית סטרוק: היה פיגוע של בן אדם שעמד בצומת – סליחה, עדי, באמת.
עדי קול: היה פיגוע ואת אומרת שזה לא מסוכן.
אורית סטרוק: היה פיגוע.
אורית סטרוק: אדם שעמד בצומת - - -
שולי מועלם-רפאלי: עדי, בתל אביב נהרגים אנשים בתאונות דרכים.
שולי מועלם-רפאלי: אז הוא לא נוסע - - -
אורית סטרוק: - - - אדם עמד בצומת תפוח.
אורית סטרוק: עמד אדם חשוף בצומת תפוח.
אורית סטרוק: ניגש אליו מחבל, דקר אותו, לקח את הנשק שלו וירה בו – דבר מזעזע וחמור שאני מצפה שכולם יגנו יחד איתי.
אורית סטרוק: אני לא מדברת על זה, אני מדברת על רכב שנוסע עם שמשות ממוגנות - -
שולי מועלם-רפאלי: - - - קטינים זה לא רק בתל אביב, רעננה ופרדס כץ – זה גם ביהודה ושומרון.
אורית סטרוק: סליחה שנייה.
אורית סטרוק: - - נוסע עם שמשות ממוגנות עד ליישוב מסוים – פסגות, תפוח, בית אל – נכנס ליישוב כמו שצריך, דופק בדלת.
אורית סטרוק: מה הסיפור בכלל?
אורית סטרוק: אף לא מתנפל עליו, לא צריך 5 צוותי מג"ב.
אורית סטרוק: מה העניין?
ארז עזרא: אני מבקש להשלים ברשותך.
ארז עזרא: בכל מקרה, כמו שציינו פה, יש מכרז חדש.
ארז עזרא: במכרז החדש מוגדרים מראש האזורים האלה.
ארז עזרא: החברה שלנו היא אחת החברות שמשתתפת במכרז ובהתאם אנחנו גם מתמחרים את הכול.
ארז עזרא: אני חושב שהדיון בהסתכלות קדימה והאמירות המפורשות כוללות כל שטחי איו"ש, כולל כל השטחים, כולל הערבה, כל מני אזורים.
ארז עזרא: אני לא חושב שיש שאלה - - -
שולי מועלם-רפאלי: איך אפשר ליצור מצב שגם בהארכה זה יוחל על יו"ש?
עדי קול: הוא תאר פה הרבה ישובים שהוא לא נכנס אליהם – הוא לא נכנס לטייבה - - -
דוד רותם: אני לא מבין מה אתם רוצים, שאני אשנה בחקיקה מכרז?
עדי קול: לא.
עדי קול: אבל אמרו שגם לטייבה וגם לטירה, גם לאילת, גם לרמת הגולן - - -
דוד רותם: - - - המכרז החדש.
דוד רותם: עוד לא פתחו את המכרז בכלל.
נירה למאעי-רכלבסקי: - - - לפני שמונה חודשים - - -
יואל הדר: יצאו עכשיו לשני מכרזים
נירה למאעי-רכלבסקי: אבל זה כבר היה לפני שמונה חודשים.
יואל הדר: אבל שינו את הקונספט.
אריאל סיזל: יש מכרז בנושא הטכנולוגיה – האיזוק האלקטרוני עצמו.
אריאל סיזל: וישנו מכרז לסיירים, פקחים, שהם אלה שיסתובבו לבדוק ולוודא את - - -
עדי קול: אני יודעת שמאוד-מאוד מסורבל לפתוח את האזיק לעוד שעות.
עדי קול: אם מישהו מוגבל עד השעה שמונה, הוא צריך ללכת ולהגיש בקשה דרך קצין מבחן, קצין המבחן צריך ללכת ולבקש מהשופט, צריך להגיע לחברה.
עדי קול: יש דרך להקל על הבירוקרטיה הזאת, כדי שאם רוצים לפתוח באופן חריג לעוד שעתיים?
ציון שי: בדרך כלל, השופטים בהחלטה לאיזוק אלקטרוני קובעים את אותם חלונות שאנחנו מדברים עליהם.
ציון שי: חלון הוא אותן שעות - - -
עדי קול: אני מכירה את זה.
עדי קול: אבל אני מדברת על חריגים.
עדי קול: כיוון שיצא לי בשנים האחרונות לבקש אחת לחודש בערך הארכה של שעה, וזה במקרה של סיורים - - -
ציון שי: אם בית המשפט מסמיך את בא כוחו – הוא יכול להסמיך קצין משטרה, הוא יכול להסמיך פרקליט או כל מי שבית המשפט מחליט – אנחנו מכבדים את זה.
ציון שי: ואם לא אז אין ברירה.
יואל הדר: אנחנו לא נותנים שיקול דעת מנהלי בנושא הזה.
יואל הדר: שיקול הדעת הוא משפטי.
אבי דיאמנט: אני מפקח ארצי ברשות לשיקום האסיר.
אבי דיאמנט: הסתיים מחקר של פרופסור אפרת שוהם בנושא של פיקוח אלקטרוני ובתוצאות של 4 שנות מעקב, עם קבוצת ביקורת זהה לגבי אסירים משרות בתי הסוהר, מצאו במשך ארבעת השנים 15% של רצידיביזם כשמדובר באוכלוסייה הכי קשה.
אבי דיאמנט: אצל אסירים בתקופה של 5 שנות מעקב מצאו 50% רצידיביזם בתקופה הזאת.
אבי דיאמנט: בהשוואה למה שקורה בעולם – בעולם יש פירמידה הפוכה: רוב הפיקוח האלקטרוני הוא דווקא לגבי אסירים ולא עצורים.
אבי דיאמנט: בארץ הגבילו אותנו במכסה לפחות מ-10%.
אבי דיאמנט: יש לנו היום 65 אסירים בנקודת זמן בפיקוח אלקטרוני כי הגבילו אותנו בדומה לקטינים, כך ש-90% מהאוכלוסייה זה עצורים, מהם 10% קטינים והשאר בוגרים, כך שלמרות שיש לזה אלמנטים שיקומיים, זאת אומרת שפיקוח אלקטרוני נוסף לשיקום, נוסף לטיפול – אחוז ההצלחה הגבוה ביותר הוא דווקא אצל אסירים למרות שזאת אוכלוסייה מאוד קשה שלא הייתה משתחררת מהכלא.
אבי דיאמנט: הוועדה שולחת אתם אותם אסירים שלא היו משתחררים, אלו אותם אסירים נגררים.
אבי דיאמנט: אתן לכם דוגמה: עשיתי סיור בין המפוקחים ואחד הדברים שהם סימנו זה שהאיזוק שעוזר להם בשיקום.
אבי דיאמנט: אחד הקריטריונים לבחירה של אסירים זה שהם אסירים נגררים, כלומר, אסירים שבתקופה קריטית ולמרות שהם עברו תהליכי טיפול, הם זקוקים לפיקוח הדוק יותר כדי למנוע מהם מגע עם עבריינים.
אבי דיאמנט: הם טוענים: כשבאים אלי עבריינים כשאני בפיקוח אלקטרוני, אני אומר להם אני בפיקוח הדוק – גם מפקחים עלי בערב במעצר בית עם הפיקוח האלקטרוני, בבוקר יועץ תעסוקתי בודק אותי בפקוח תעסוקתי, פלוס הטיפול – יש עלי ממש הרבה - -
שולי מועלם-רפאלי: הרבה הגנות.
אבי דיאמנט: - - פיקוח מאוד הדוק.
אבי דיאמנט: זה נותן להם לגיטימציה להימנע ממגע עם עבריינים זה הוכח גם במחקר שאני יכול להציג אותו.
אבי דיאמנט: רציתי להביא אותו היום לפניכם אבל אמרו לי שברגע האחרון אי אפשר להציג אותו אבל למפגש הבא אני אשלח את התוצאות שלו.
אבי דיאמנט: לדעתי זה מחקר מאוד חשוב.
אבי דיאמנט: זה דומה גם למחקרים שנעשו ב-Home Office באנגליה, בשוויץ ובהרבה ארצות אחרות.
אבי דיאמנט: התוצאות מאוד דומות.
אבי דיאמנט: מדברים על כך שלאחוז ההצלחה יש גם אלמנטים שיקומיים כי יש אוכלוסייה שזקוקה לפיקוח הדוק יותר בתקופה קריטית לאחר השחרור.
עדי קול: איפה נמצאת ההגבלה של 10%?
יואל הדר: אני מניח שיהיה דיון כשנביא את החוק והדבר הזה יוצף.
יואל הדר: אני מניח שחברי הכנסת ידרשו להעלות את זה כדי להבין יותר.
אורית סטרוק: - - - אני לא מבינה למה המכרז - - -
עדי קול: רגע, למה אנחנו לא מגדילים עכשיו אם יש לזה - - -
שולי מועלם-רפאלי: נעמה, איך היחס בין האסירים לעצירים בהצעת החוק החדשה?
נעמה פויכטונגר: החוק עצמו לא קובע יחס, בין השאר כי זה דבר שמצריך הרבה גמישות – יכול להיות שיום אחד יהיו תקציבים להרחיב.
נעמה פויכטונגר: החוק מסמיך את שר המשפטים, השר לביטחון פנים ושר האוצר, נדמה לי, לקבוע מכסה שתפורסם ברשומות.
יואל הדר: מכסה כללית.
נעמה פויכטונגר: נדמה לי שזה אפילו על דעת ועדה בכנסת.
מרב מיכאלי: בהמשך להסבר רב ההיגיון שנתת לגבי הזכויות של חשודים שעדיין הם בבחינת חשודים, המשמעות השיקומית היא באמת דרמטית והחשיבות של שיקום אסירים מבחינה חברתית היא בוודאי לא נופלת מזכויות חשודים.
נעמה פויכטונגר: נכון, אין ויכוח.
נעמה פויכטונגר: אני רק אעיר בהקשר הזה עוד הערה אחת: כמו שאמרתי, הפיקוח האלקטרוני נועד לאפשר לנו לקחת עוד קבוצה של אנשים שאלמלא האיזוק הם היו קצת יותר מסוכנים.
נעמה פויכטונגר: דווקא לגבי אסירים, אם הם כבר נמצאו מועמדים לשיקום ואפשר לשחרר אותם על תנאי ממאסר, הרבה פעמים אפשר לעשות את זה בלי האיזוק.
נעמה פויכטונגר: לגבי עצורים הדלתה היא אחרת.
אבי דיאמנט: זה סותר את המחקר.
אבי דיאמנט: המחקר מראה דברים אחרים.
יואל הדר: חברת הכנסת מיכאלי, זה לא רק לגבי זכויות עצורים אלא גם למניעת ההתדרדרות שלהם כדי שלא יגיעו למעצר, זאת לא רק הזכות שלהם.
אורית סטרוק: לכשיגיע החוק עצמו, אני חושבת שהוא צריך להיות נידון פה משום שהוא נוגע לזכויות אדם - - -
דוד רותם: את חושבת כך אבל אני חושב שצריך לדון בו בוועדת הפנים והגנת הסביבה או בוועדת מדע.
דוד רותם: אלו נושאים מדעיים של שטחים ושל כל הדברים האלה – בוועדת מדע זה צריך להיות.
אפרת חקק: אני רק אציין שכשהחוק יגיע, כנראה שזה יהיה תיקון לחוק המעצרים.
אפרת חקק: המקום הטבעי של תיקון החוק - - -
דוד רותם: בוועדת הפנים.
דוד רותם: בוועדת הפנים זה יהיה.
דוד רותם: טוב, בבקשה להתחיל לקרוא את החוק.
נירה למאעי-רכלבסקי: "הצעת חוק פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה או משוחררים על תנאי ממאסר (הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התשע"ג-2013 תיקון סעיף 3 בחוק פיקוח אלקטרוני על משוחררים בערובה או משוחררים על תנאי ממאסר (הוראת שעה), תשס"ט-2009, בסעיף 3, במקום: ד' בניסן התשע"ג, 15 במרץ 2013 יבוא: ה' באייר התשע"ד, 5במאי 2014".
דוד רותם: ה' באייר זה יום העצמאות.
דוד רותם: את מבינה מה עושים פה?
דוד רותם: אני אצטרך לשבת עוד פעם לפני יום העצמאות וידיו לי: דוחף, דחוף, דחוף.
נירה למאעי-רכלבסקי: יש פגרה גם.
דורית ואג: תעשו את זה בסוף יולי.
שולי מועלם-רפאלי: אולי לפני שיוצאים לפגרת פסח?
יואל הדר: בכל מקרה צריך לעשות את זה בקיץ.
יואל הדר: לפני פסח אין לנו מליאה - - -
נירה למאעי-רכלבסקי: כשהצעת החוק תגיע, אם יצטרכו באמת הארכה, נוכל לייצר פה הוראת שעה.
דוד רותם: רבותי, יש לי בעיה.
דוד רותם: מכיוון שמדובר בהצעת חוק שצריך להצביע אם להאריך אותה או לא להאריך אותה – איך אני יכול להבטיח שאתם בתוך חודש תביאו את הצעת החוק לוועדת השרים ושהיא תגיע לכנסת בזמן סביר?
דוד רותם: די, אני לא רוצה כל שבועיים להאריך לכם.
נעמה פויכטונגר: אדוני, אני יכולה להבטיח להעביר את זה לשרת המשפטים.
נעמה פויכטונגר: משם ואילך זאת החלטה של השרה, זו החלטה של מזכיר הממשלה.
נעמה פויכטונגר: מתי מביאים דברים לפני ועדת שרים?
נעמה פויכטונגר: אם יש לאדוני רעיונות בעניין הזה – אנחנו נשמח לשתף פעולה.
דוד רותם: טוב, יש מזכיר ממשלה חדש אז הוא בטח יפעל.
עדי קול: זה בטח הדבר הראשון שהוא ירצה לעשות, לא?
דוד רותם: הוא היה פרקליט צבאי ראשי.
דורית ואג: או עד 1 במרץ או עד סוף יולי – אל תתקעו את זה במאי, זה לא הגיוני.
דורית ואג: או לפני או אחרי.
דורית ואג: אז תעשו 1 במרץ.
דוד רותם: 1 במרץ זה תאריך שטוב לכם?
דוד רותם: מה אתה עושה לי ככה עם היד?
יואל הדר: מה אני יכול להגיד?
יואל הדר: אדוני רוצה 1 במרץ – נקבע 1 במרץ.
דוד רותם: כי אחרת אני נתקע בפגרת פסח.
דורית ואג: תראה, הפגרה היא בדרך כלל בסוף מרץ אבל אם ניתן לכם סוף מרץ, 30 במרץ, אתם תביאו את זה ב-28 במרץ.
דורית ואג: אז עדיף - - -
דורית ואג: אז יהיה חודש.
יואל הדר: נקבע ל-15 במרץ – נעשה פשרה.
דוד רותם: 15 במרץ – זה יהיה בתוך הפגרה.
דוד רותם: לא יהיה מספיק זמן לחוקק.
יואל הדר: אז שאדוני יעביר את זה ל-1 ביולי.
יואל הדר: אפשר גם לבוא ב-1 ביולי, לא נורא.
דוד רותם: אני רוצה חוק.
יואל הדר: גם אני.
דוד רותם: תביא אותו כבר.
דורית ואג: אם כבר אז 1 ביוני אבל לא ביולי.
דוד רותם: טוב, 1 במרץ.
דוד רותם: בסדר, נעמה?
דורית ואג: צריך להצביע.
דוד רותם: בעד אישור הצעת החוק עם התיקון שנקבע – רוב
דוד רותם: נמנעים – אחד
דוד רותם: אורית לא הצביעה.
אורית סטרוק: אני רוצה - - -
אורית סטרוק: אני רוצה את העניין של יהודה ושומרון.
דוד רותם: איך אני אכניס את יהודה ושומרון?
אורית סטרוק: דרך המכרז.
אורית סטרוק: זה במכרז שלהם.
דוד רותם: אבל אני לא יכול להכניס את זה להצעת החוק.
שולי מועלם-רפאלי: המכרז הוא רק לשנה הבאה.
דוד רותם: המכרז הוא אחרי החוק.
דורית ואג: היא נגד או נמנעת או לא מצביעה?
דוד רותם: היא לא משתתפת בהצבעה.
אורית סטרוק: נמנעת.
דוד רותם: הצעת החוק הונחה.
דוד רותם: אנחנו נדון בשתי הצעות לסדר היום, של חבר הכנסת יריב לוין וחברת הכנסת אורית סטרוק, לגבי הוראות פתיחה באש ביהודה ושומרון על ידי אזרחים, הסותרות את חוקי מדינת ישראל.
דוד רותם: חבר הכנסת לוין בבקשה.
יריב לוין: חברת הכנסת סטרוק תציג את הדברים.
אורית סטרוק: ההצעה שלי נוגעת למה שמכונה חוק דרומי, שהוא סעיף 34 י(1)(א) לחוק העונשין, בו נכתב: "לא יישא אדם באחריות פלילית למעשה שהיה דרוש באופן מיידי כדי להדוף מי שמתפרץ או נכנס לבית המגורים, בית העסק, או המשק החקלאי המגודר שלו, או של זולתו, בכוונה לבצע עבירה, או מי שמנסה להתפרץ או להיכנס כאמור".
אורית סטרוק: הסעיף הזה נחקק כאן בכנסת על רקע האירוע שבו החקלאי דרומי הגן על המשק שלו ועל הרכוש שלו ובמסגרת ההגנה הזו הוא הרג אדם.
ג'מאל זחאלקה: בגב.
ג'מאל זחאלקה: הוא ירה בו בגב.
אורית סטרוק: הוא הרג אדם.
אורית סטרוק: הכנסת חוקקה את החוק הזה כשלמרגלותיה הייתה מונחת גופה ובכל זאת הכנסת החליטה, שזכותו של אדם להגן על רכושו וגם על רכוש זולתו, ולהדוף את מי שמנסה לפגוע בכוונה ברכוש הזה, לרבות באמצעות ירי, כמובן לא כאמצעי ראשון, לא ישר לוקחים נשק ויורים לאדם בראש.
אורית סטרוק: אבל אם זה מה שנדרש כדי להגן על הרכוש, אז זה מה שעושים.
אורית סטרוק: זה חוק וכיוון שזה חלק מחוק העונשין, הוא חל גם ביהודה ושומרון.
אורית סטרוק: אני אומרת שוב, הוא חל דווקא במקרים שיש סכנה לרכוש ולא סכנה לחיים.
אורית סטרוק: לעומת זאת, מה שקבלתי מכמה מחברי כיתות הכוננות ביהודה ושומרון, זה שהם תודרכו, שאסור להם להשתמש בנשק, אלא במקרה של סכנת חיים מידית.
אורית סטרוק: אני לא מצליחה להבין את הפער בין החוק, שנותן הגנה לאזרחים ויכולת להגן על הרכוש שלהם, לבין הוראות הצבא.
אורית סטרוק: אני גם לא מבינה באיזו סמכות אתם מרשים לעצמכם להפקיר את רכוש האזרחים בצורה כזו.
אורית סטרוק: קבלתי פניות מאנשים שאכן נכחו בסיטואציות כאלה, שהמון פרוע עולה על השטחים החקלאיים שלהם ומחבל, בכוונת מכוון, בצורה ונדליסטית.
אורית סטרוק: עוקר, הורס ושובר.
אורית סטרוק: גם כאשר הצבא, בתדריכים, אוסף את כיתות הכוננות אליו , מתדרך אותם ואומר להם, אם ייכנס המון פרוע לתוך ישוב ויתחיל לבצע פעולות ונדליסטיות בתוך הישוב, אתם לא יורים.
אורית סטרוק: אני לא אומרת שצריך ישר לירות.
אורית סטרוק: אם אפשר להדוף את המתפרעים באמצעות צעקה-אז להדוף אותם באמצעות צעקה.
אורית סטרוק: אם אפשר להדוף אותם באמצעות סילון מים- אז להדוף אותם באמצעות סילון מים.
אורית סטרוק: אבל אם אין אמצעי אחר להדוף אותם וצריך להדוף אותם באמצעות ירי, אז החוק מתיר את זה ואני לא מצליחה להבין באיזו רשות אתם אוסרים את זה.
דוד רותם: מי אוסר את זה?
אורית סטרוק: הצבא.
אורית סטרוק: הוראות פתיחה באש.
דוד רותם: אזרח ישראלי שעבר עבירה ביהודה ושומרון, רואים אותו כאילו עבר אותה בישראל ועומד לדין בבית המשפט הישראלי לפי החוק הישראלי, סעיף 3 לתקנות ההגנה -שעת חירום.
דוד רותם: אני רוצה להבין, מישהו ירה.
דוד רותם: איפה מעמידים אותו לדין?
אורית סטרוק: אותי לא מעסיק מה קורה אם הוא ירה ומעמידים אותו לדין, לא יעמידו אותו לדין.
ג'מאל זחאלקה: בדרך כלל לא מעמידים אותו לדין, חבר הכנסת רותם.
ג'מאל זחאלקה: מתנחל שיורה, אחד מכנופיית המתנחלים, כנופיה פשיסטית של מתנחלים, יורה בפלסטיני, בדרך כלל, ב-90% לא מעמידים אותו לדין.
אורית סטרוק: מי שירה היום זה פלסטיני.
דוד רותם: לא מתווכחים עם חבר הכנסת זחאלקה, חבל על הזמן.
אורית סטרוק: אני כרגע דנה לא בשאלה מה קורה אם אדם ירה ואם מעמידים אותו לדין.
אורית סטרוק: אני שואלת מה קורה לפני כן, כשאדם נמצא בשטח.
אורית סטרוק: מול עיניו מפגעים ברכוש שלו או של שכנו, ומה הוא עושה אז?
אורית סטרוק: למעשה, באותה סיטואציה, אתם כובלים את ידיו.
ג'מאל זחאלקה: בדרך כלל זה לא רכוש שלו.
ג'מאל זחאלקה: זו הבעיה.
ג'מאל זחאלקה: אתמול עמד פלסטיני בשטח שלו, בא מתנחל ואמר לו שזה שלו, בא הביטחון, ירה בפלסטיני, הכה ועצר אותו.
ג'מאל זחאלקה: הביא אותו בפני שופט שנפנף אותם ואמר להם שיש פה סכסוך על קרקע.
ג'מאל זחאלקה: אז את יכולה לטעון שכל שטח הוא שלך.
ג'מאל זחאלקה: את טוענת שכל השטחים הכבושים הם שלך.
דוד רותם: היא לא טוענת.
ג'מאל זחאלקה: היא לא צודקת, יש לה כוח.
ג'מאל זחאלקה: היא מדברת בשם הכוח.
ג'מאל זחאלקה: המדינה נותנת כוח לכנופיות.
ג'מאל זחאלקה: יש סוכן משנה למדינת ישראל וזו חבורת הפשיסטים הגזעניים של המתנחלים.
דוד רותם: נכון, ואת מי זה מרגיז?
ג'מאל זחאלקה: זה לא מרגיז, זה הורג פלסטינים.
ג'מאל זחאלקה: זה רצח.
אורית סטרוק: בינתיים מי שנהרג היום זה יהודי.
ג'מאל זחאלקה: תצאו משם, אין לכם זכות להיות שם.
ג'מאל זחאלקה: אתם מנשלים, אתם גזלנים, אתם פושעים.
ג'מאל זחאלקה: חבורה של פושעים.
משה מזרחי: חבר הכנסת זחאלקה, תן לנו סיכוי לברר פה את הסוגיה המשפטית.
ג'מאל זחאלקה: אתה לא צריך לברר.
ג'מאל זחאלקה: אני צועק מתוך הלב.
ג'מאל זחאלקה: אתם באים לנשל, לגזול לגרש ואחר כך באים לכאן ומגלגלים עיניים.
דוד רותם: ואתה עושה את זה מצוין.
דוד רותם: העיתונים כבר כתבו את כל ההצגות שלך.
ג'מאל זחאלקה: הייתי מוותר על זה.
דוד רותם: אתה גם מוותר על מדינת ישראל.
ג'מאל זחאלקה: אני מוותר על כל המדינות בעולם.
ג'מאל זחאלקה: אני בעד בני אדם, לא מדינות.
ג'מאל זחאלקה: אני לא פשיסט.
ג'מאל זחאלקה: העיקרון שלנו הוא נאמנות לבני אדם.
ג'מאל זחאלקה: אין לי פטישיזם של מדינה.
שולי מועלם-רפאלי: בעיקר אם הם לא יהודים.
משה מזרחי: אדוני היו"ר, תמקד את הדיון.
דוד רותם: תרחיק את הרמקול ממך, אתה צועק וכבר לא שומעים.
ג'מאל זחאלקה: אין בתקנון הרחקת רמקול מחבר כנסת.
דוד רותם: תכף נרחיק אותך בכלל.
ג'מאל זחאלקה: אתה לא תגיד לי די.
ג'מאל זחאלקה: אתה תדבר אתי בנימוס ובכבוד.
ג'מאל זחאלקה: אני לא עובד אצל אבא שלך ואני לא מעלים מס כמוך.
דוד רותם: אתה באמת לא.
דוד רותם: פעם ראשונה, פעם שניה לסדר.
דוד רותם: פעם השלישית תהיה בחוץ.
ג'מאל זחאלקה: הוא אמר לי שהוא מעלים מס, אבל הפלסטינים אשמים.