GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ינון אלרועי: צריך לבדוק היטב מה אנחנו עושים פה, ולתת לזה איזשהו מבוא.
דוד רותם: מכיוון שהתקשרות כזאת טעונה אישור של שר הפנים, אתם תדאגו שהוא לא יאשר.
ינון אלרועי: אבל אדוני, אי-אפשר על כל - - -
עופר קורלנדר: אפשר להחריג את זה לעסקאות עם ספק חוץ.
עופר קורלנדר: או להגיד שזה בכפוף לתקנות העדפת תוצרת הארץ.
עופר קורלנדר: ואז אתה מונע אפשרות שיעקפו פה את תוצרת הארץ.
חנן ארליך: אנחנו מצטרפים להצעה הזו.
חנן ארליך: כלומר, לנקודה של להחריג את עניין העדפת תוצרת הארץ לפי התקנון.
חנן ארליך: בתיאום עם משרדי הממשלה.
דוד רותם: אין לנו התנגדות.
דוד רותם: תציעו לי מה להוסיף.
חנן ארליך: להוסיף בסוף שהאמור בתקנה הוא למעט בעניין העדפת תוצרת הארץ לפי תקנות העדפת תוצרת הארץ.
נעמה בן זאב: אבל לעניין הכפפת התקנה הזאת לאישור משרד הפנים, יש פה איזשהו אבסורד מסוים שתאגיד עירוני לא יכול להשתמש, שוב, במגבלת סכום מסוים במכרזים של הרשות עצמה.
נעמה בן זאב: יש פה שיתוף אינטרסים גם של התאגיד וגם של הרשות, שוב, במגבלת סכום הרף.
דוד רותם: אז אני מניח ששר הפנים יאשר את זה.
יהודה אבידן: אדוני היושב-ראש, זה מאוד קריטי הדבר הזה.
יהודה אבידן: זה דבר שעד היום עבדנו אתו ככה.
יהודה אבידן: לא הייתה בעיה.
יהודה אבידן: מבחינתי, לעשות הפרדה לפחות בין הרשות לשאר המוסדות הציבוריים.
יהודה אבידן: אני אתן לך דוגמה, עכשיו שר הפנים אישר את המכרז של הבט"פ בנושא המצלמות, דברים כאלה.
יהודה אבידן: הוא נתן את זה לרשויות להשתמש.
יהודה אבידן: הם עשו תמחור, עשו את הכול על-פי הכללים של המדינה.
יהודה אבידן: אנחנו משתמשים במכרז הזה.
יהודה אבידן: עכשיו נבוא לשר הפנים ונחכה חודשים עד שנקבל את האישור?
אבי קטקו: או הרשות עצמה.
אבי קטקו: הרשות שהיא הבעלים.
אבי קטקו: לא רשות אחרת.
ברוך לוברט: אדוני, אנחנו מבקשים לצמצם את תקנת הפטור ולהתאים אותה לנוסח שקיים היום בתקנות הכלליות לגבי גופים ציבוריים.
ברוך לוברט: להגביל את תקנת הפטור רק לגבי מכרזים מרכזיים שעורך החשב הכללי לכל משרדי הממשלה, ולא לכל מכרז שעושה משרד ממשרדי הממשלה.
ברוך לוברט: יכולה להיווצר סיטואציה שמשרד עשה איזשהו מכרז, עליו מאוחר יותר יתלבשו גם רשויות מקומיות וגם תאגידים מקומיים.
ברוך לוברט: אנחנו חושבים שחשוב שיהיה איזשהו פיקוח מרכזי.
ברוך לוברט: ולכן, כמו שיש לגבי חברות ממשלתיות, קופות חולים, כל גוף ציבורי שאינו גוף ממשלתי – תקנת הפטור הזאת הוגבלה רק לגבי מכרזים מרכזיים, ורק כאשר מדובר בתנאים זהים או מיטיבים לתאגיד המקומי.
נעמה בן זאב: אבל לא דין כל גוף ציבורי כדין הרשות עצמה.
נעמה בן זאב: יש הבדל משמעותי בין מכרזים של הרשות, שהיא הבעלים של התאגיד, לבין גוף ציבורי.
אברהם מיכאלי: להחריג את הרשות המקומית, בסדר.
עופר קורלנדר: אם מחריגים את הרשות המקומית, אז אנחנו שוב חוזרים על זה שזה יהיה בכפוף – אנחנו מבקשים, כמובן – לתקנות העדפת תוצרת הארץ, שלא יהיה מצב - - -
דוד רותם: את זה כבר הכנסנו.
אלי לוי: אדוני, נכון להיום, הסעיף הזה הוא בעצם מקבילה של סעיף 9 לחוק רשויות מקומיות (מכרזים משותפים).
אלי לוי: לדוגמה, החברה למשק וכלכלה מפרסמת מכרזים.
אלי לוי: המכרזים מקבלים את אישור שר הפנים.
אלי לוי: להפוך כל התקשרות ולהתנות אותה באישור שר הפנים, הכוונה היא לסרבל ולתקוע.
אלי לוי: להוריד את - - -
דוד רותם: משק וכלכלה – פטרתי אתכם.
דוד רותם: די, גמרנו, מספיק.
אלי לוי: לא, פה השימוש במכרזים שלנו.
אלי לוי: זה השימוש במכרזים.
דוד רותם: אני לא רוצה שישתמשו במכרזים שלכם.
דוד רותם: אני מכיר את הנושא הזה של גניבת החוזים והמכרזים.
דוד רותם: יש עורך דין שעבד כמו חמור, קיבל שכר טרחה בשביל להכין מכרז, ואחר כך כל המדינה משתמשת במכרז שלו.
נעמה מנחמי: יש כאן בעיה נוספת.
נעמה מנחמי: החשש הוא שיש כאן מכרז מסוים שהיה בהיקף מצומצם יחסית - - -
אבי קטקו: לא יעברו אותו.
מיכל רוזנבוים: אבל זה לא יכול לעבור על זה במכרז - - -
קריאה: זה לא מופיע פה.
אבי קטקו: לא יעברו את הסכום של הבעלים של התאגיד.
יהודה אבידן: אם למשל הרשות מוציאה מיליון שקל, ועשתה מכרז, אני יכול להתקשר עד מיליון שקל - - -
נעמה מנחמי: כן, אבל זה כבר הפך לשני מיליון, ומחר הוא ייתן לנו עוד מיליון וההוא ייתן לנו עוד מיליון.
קריאה: מדובר בהתקשרויות על-פי נוהל מסודר.
יהודה אבידן: רק התאגיד של אותה רשות.
יהודה אבידן: אל תוציאו את זה החוצה, אין לי בעיה.
אבי קטקו: עד סכום המכרז בבעלים של התאגיד - - -
יהודה אבידן: אין לי בעיה, רק באותה רשות, באותו תאגיד.
דוד רותם: די, תודה.
דוד רותם: משרד האוצר, אני יכול לקבל נוסח שאתם מציעים?
ברוך לוברט: "התקשרות הנעשית עם מי שזכה במכרז מרכזי בתנאים זהים לתנאי החשב הכללי באותו מכרז או בתנאים המיטיבים עם התאגיד המקומי".
מיכל רוזנבוים: למה לא לאפשר לתאגיד העירוני להשתמש במכרז שעשתה הרשות המקומית?
מיכל רוזנבוים: אני אתן דוגמה.
מיכל רוזנבוים: הרשות המקומית יצאה למכרז תיעוד רחובות, ויש אזור תעשייה מסוים שהתאגיד העירוני מופקד עליו, והוא צריך להשתמש גם כן בתיעוד.
מיכל רוזנבוים: במקום שהוא ייצא למכרז חדש ויקבל מחירים גבוהים יותר, הוא יכול להשתמש במכרז שעשתה הרשות המקומית.
מיכל רוזנבוים: הוא כמובן מוגבל לסכומים שעשתה הרשות המקומית.
מיכל רוזנבוים: יש בכך יעילות.
מיכל רוזנבוים: מה הבעיה לעשות את זה?
דוד רותם: אני אגיד לך מה הבעיה.
דוד רותם: משום שאם היו מוציאים מכרז אחד על כל האזור, אז המחירים היו נמוכים יותר.
מיכל רוזנבוים: להיפך, אם נותנים מכרז לאזור גדול יותר, המחירים יהיו נמוכים יותר, ואז התאגיד העירוני ייהנה מהמחירים הנמוכים.
דוד רותם: אבל אתם מוציאים את האזור של התאגיד העירוני מתוך המכרז הכללי.
מיכל רוזנבוים: לא, התנאי הוא כמובן שהרשות המקומית תגיד שהתאגיד העירוני יכול להשתתף במכרז.
יהודה אבידן: תכתוב את זה בתנאי המכרז.
נעמה מנחמי: אז שיעשו כבר על הכול.
דוד רותם: סליחה, זאת אומרת שמה שיקרה הוא שהרשות המקומית תוציא מכרז על כל השטח, כולל השטח של התאגיד העירוני.
דוד רותם: מישהו יזכה.
דוד רותם: הוא ינכה גם לכם.
דוד רותם: אתם תשלמו לרשות המקומית.
יהודה אבידן: אם אני ארצה.
יהודה אבידן: יכול להיות שהתאגיד ארצה לבד.
אלי לוי: אני רוצה לחדד את הנושא של מכרזי המסגרת של החברה למשק וכלכלה - - -
דוד רותם: עזוב אותי, תעשה לי טובה, אני לא רוצה את חוזה המסגרת שלכם.
דוד רותם: רד ממני, גמרתי אתכם.
אלי לוי: אבל אדוני, זה השימוש, אלה המכרזים.
שאול מזרחי: ההחרגה הייתה רק בנושא של ניהול ופיקוח.
שאול מזרחי: יש את סעיף 9 בחוק המכרזים של הרשויות, אדוני היושב-ראש, ואנחנו מבקשים שגם בנושא הזה יכנס – כפי שמבקשים להכניס את הנושא של החשכ"ל, אני מבקש שסעיף 9 של חוק המכרזים יכנס גם לתקנות האלה, שיוכלו להשתמש במכרזים שלי.
דוד רותם: תיכף נשמע מה אומר משרד האוצר.
מיכל רוזנבוים: זה הנוסח שמוצע על-ידי משרד הפנים.
מיכל רוזנבוים: זה הנוסח של סעיף 9 לחוק הרשויות המקומיות.
דוד רותם: אז זה הנוסח של משרד הפנים.
דוד רותם: אני לא מקבל כל דבר שמשרד הפנים רוצה.
ברוך לוברט: לבקשת היועצת המשפטית, אני אחזור על הנוסח המוצע: "התקשרות הנעשית עם מי שזכה במכרז מרכזי בתנאים זהים לתנאי החשב הכללי באותו מכרז או בתנאים המיטיבים עם התאגיד המקומי".
נעמה בן זאב: מה ההגדרה של מכרז מרכזי?
קריאה: אנחנו ביקשנו את העדפת תוצרת הארץ.
ברוך לוברט: אנחנו נגדיר מכרז מרכזי.
קריאה: ולמה רק החשב הכללי אם נכון להיום רשויות מקומיות - - -
נעמי הימיין-רייש: אנחנו רואים קושי גם במצב שבו ההתקשרות הקודמת שעליה מסתמכים היא בהיקף גבוה יותר מההתקשרות שמועתקת לתאגיד משום שלמכרזים בהיקף גדול ניגשים בדרך כלל עסקים גדולים.
נעמי הימיין-רייש: ואם אותם תנאים יועתקו למכרז שלא דורש את אותם תנאים, זה יהווה חסם לעסקים קטנים.
נעמה בן זאב: אבל אם זה מופיע בתנאי המכרז, אז מה הבעיה?
נעמי הימיין-רייש: מה מופיע בתנאי המכרז?
נעמה בן זאב: מראש אותו מכרז אחר כך יפתח גם לתאגידים העירוניים של אותה רשות באותו סכום.
נעמה בן זאב: אז מה הבעיה?
אור רוזנמן: באותו סכום, זו לא התקשרות נוספת.
אור רוזנמן: למה את צריכה את הפטור בכלל?
נעמה בן זאב: זה לא נכון.
אור רוזנמן: זו באותה ההתקשרות המקומית.
אברהם מיכאלי: כבודו, תחריג את הרשות המקומית ונגמור את זה.
דוד רותם: אני לא רוצה את הרשות המקומית.
דוד רותם: האוצר מתנגד.
אברהם מיכאלי: האוצר מתנגד, אנחנו קובעים פה.
נעמה בן זאב: האוצר מתנגד לגוף ציבורי, לא לרשות המקומית.
נעמה בן זאב: הוא מתנגד להגדרת גוף ציבורי.
יהודה אבידן: אנחנו מבקשים לבטל את זה.
נעמה בן זאב: למשרד האוצר יש התנגדות לשימוש במכרזים של הרשות המקומית?
דוד רותם: מה עם החוזים של משק וכלכלה, עם המכרזים שלהם?
נתן בביוף: לגבי מה?
אלי לוי: שימוש של תאגידים במכרזי החברה למשק וכלכלה בדיוק באותה צורה שמשתמשות היום רשויות מקומיות באישור משרד הפנים ובנוהל מסודר שתקף גם למכרזי חשכ"ל וגם למכרזי משכ"ל.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, תחריג את הרשות המקומית.
אברהם מיכאלי: מספיק.
קריאה: עוד שנייה גם המדינה תשתמש - - -
אלי לוי: אנחנו גוף ציבורי.
אלי לוי: המדינה לא - - -
ברוך לוברט: אז אולי אני אבהיר.
ברוך לוברט: ההערה שלי הייתה לגבי הפטור לגבי התקשרות עם מי שזכה במכרז שפרסם משרד ממשרדי הממשלה.
אלי לוי: ארגון או גוף ציבורי, שזה אנחנו.
ברוך לוברט: עוד פעם, אני לא מתייחס לסיפא, אני מתייחס רק לאפשרות להתקשר עם כל מכרז שפרסם משרד ממשרדי הממשלה, ואני מציע שזה יהיה מכרז מרכזי.
רון אלמוג: הנוסח שמשרד הפנים מציע מקביל לסעיף 9 לחוק הרשויות המקומיות (מכרזים משותפים) שחל היום על רשויות מקומיות.
רון אלמוג: אנחנו בכוונה לא הגבלנו את זה דווקא למכרזים מרכזיים, אלא למכרז של משרד ממשלתי בגלל שיש גם מקרים שמכרז ממשלתי עושה מכרז שהוא לא מכרז מרכזי עבור הרשויות המקומיות.
רון אלמוג: משרד החינוך עושה את זה בתחומי המחשוב.
רון אלמוג: הוזכר כאן המכרז של ביטחון פנים לגבי מצלמות.
רון אלמוג: גם בסעיף 9 וגם בתקנה שאנחנו מציעים כל התקשרות היא באישור שר הפנים.
רון אלמוג: זה קיים היום לגבי רשויות מקומיות.
רון אלמוג: אנחנו מציעים שזה יהיה קיים גם לגבי תאגידים.
רון אלמוג: ובמסגרת הזאת, אנחנו באמת בוחנים את החשש שהועלה כאן שיהיה מכרז קטן שעליו רוכבת התקשרות גדולה.
רון אלמוג: ולכן במסגרת הבחינה הזאת אנחנו בודקים שלא יקרה מקרה כזה, שהמכרז המקורי הוא מספיק גדול ואין עליו רכיבה.
רון אלמוג: ואנחנו מוודאים שאין כאן שימוש לרעה.
אלי לוי: אז אני רק רוצה לתקן ולחדד שמדובר באישור המכרז - - -
דוד רותם: סליחה, פה מרימים אצבע כשרוצים לדבר.
דוד רותם: ואם מקבלים רשות, אז מדברים.
דוד רותם: לא תמיד מקבלים.
דוד רותם: אתם רוצים להשאיר את הנוסח של תקנה 15 כמות שהיא?
רון אלמוג: כן, כמו שהיא.
רון אלמוג: שוב, כשהיא מקבילה לסעיף 9 שקיים כיום בחוק הרשויות המקומיות.
חנן ארליך: עם התוספת של - - -
אלי לוי: אפשר לחדד שלמכרז יהיה אישור ולא להתקשרות?
רון אלמוג: גם היום, לפי סעיף 9 האישור הוא להתקשרות, וגם האישורים שאנחנו נותנים היום הם אישורים להתקשרות.
רון אלמוג: זה אותו נוסח כמו סעיף 9 - - -
נעמה מנחמי: רק דבר אחד, על-פי עקרונות דיני הנכסים הציבוריים או על-פי מכרז - - -
רון אלמוג: אנחנו לא חושבים שיש צורך, אם הוועדה רוצה להבהיר שמדובר – שוב, כחלק משיקול הדעת של השר, הוא בוחן שהמכרז הוא לפי כל דיני - - -
יהודה אבידן: הבקשה שלנו, אדוני היושב-ראש - - -
דוד רותם: הבקשה שלכם נדחתה.
דוד רותם: מספיק, היא נדחתה.
יהודה אבידן: רק על הרשות המקומית.
דוד רותם: היא נדחתה.
חנן ארליך: עם התוספת של קודם - - -
נעמה מנחמי: של העדפת תוצרת הארץ.
אברהם מיכאלי: העדפת תוצרת הארץ והחרגת רשות מקומית.
אברהם מיכאלי: דיברנו, לא? דודו?
דוד רותם: תגיד, אתה יודע לקרוא?
דוד רותם: כדי שתלך ללמוד.
נעמה מנחמי: התשובה היא לא.
נעמה מנחמי: שיהיה ברור לפרוטוקול.
דוד רותם: (16) "ההתקשרות של תאגיד מקומי הנעשית עם עורך מכרז בעקבות זכייתו של התאגיד המקומי באותו מכרז; (17) התקשרות עם תאגיד בת מקומי של תאגיד האם, עם תאגיד בת מקומי אחר של אותו תאגיד מקומי או עם תאגיד מקומי השולט באותו תאגיד מקומי".
דוד רותם: חבר'ה, תעשו לי טובה, את מסכת יבמות קראתי מזמן.
דוד רותם: גמרנו עם זה.
נתן בביוף: זו חברת בת, חברת אחות וחברת אם.
נתן בביוף: זה הכול.
דוד רותם: בסדר, אתם קוראים לזה תאגיד בת מקומי ותאגיד אם.
נעמה מנחמי: אלו ההגדרות של תאגיד מקומי.
דורית ירחי: מה לגבי ההתקשרות של תאגיד א' עם תאגיד ב'?
דורית ירחי: לכאורה הסעיף הזה מאפשר את זה.
נעמה מנחמי: איזה תאגידים?
דורית ירחי: נגיד שיש לי תאגיד אחד, ואני מתקשרת עם תאגיד אחר, אני צריכה מכרז?
דורית ירחי: לכאורה, גם העירייה היא תאגיד.
דורית ירחי: אבל לא זאת הכוונה.
דוד רותם: מה אכפת לך שזאת תהיה הכוונה?
דורית ירחי: אני רוצה, אבל - - -
דוד רותם: למה לך להציף פה בעיות?
דוד רותם: יש לנו מספיק צרות גם בלי זה.
לילך דחוח: זו התקשרות בין לבין או עם?
דורית ירחי: זה בין לבין, זה לא עם.
לילך דחוח: התקשרות בין תאגיד?
דורית ירחי: לא, כי זה עם תאגיד בת מקומי אחר של אותו תאגיד מקומי.
נעמה מנחמי: אולי נכון לכתוב התקשרות של תאגיד - - -
לילך דחוח: לא, התקשרות בין לבין.
לילך דחוח: זה יהיה יותר מדויק.
נעמה מנחמי: אוקי, את הניסוח בין תאגיד בת מקומי של תאגיד האם בין תאגיד בת מקומי אחר שלו - - -
דורית ירחי: סליחה, אין לי תאגידי בת.
דורית ירחי: מה שחשוב לי שאם תאגיד א' של שהעירייה רצה להתקשר עם תאגיד ב', הוא לא צריך מכרז.
דורית ירחי: וזה לא כתוב בסעיף הזה.
נתן בביוף: אז זה תאגיד בת מקומי ותאגיד האם.
דורית ירחי: איזה תאגיד אם?
דורית ירחי: העירייה זה תאגיד האם?
דוד רותם: 20.
דוד רותם: "התקשרות בעלת מאפיינים מיוחדים – (א) התקשרות תאגיד מקומי לביצוע עבודה או לרכישת שירותים תהיה פטורה מעריכת מכרז אם היא אחת מאלה: (1) התקשרות לביצוע עבודה מקצועית הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים במקצועות התכנון, העיצוב, הגרפיקה או האדריכלות, ניהול ופיקוח" - - -
נעמה מנחמי: לא, ניהול ופיקוח כבר הכנסת ב-19.
דוד רותם: הכנסתי כבר ב-19.
נעמה מנחמי: אגב, אני חושבת שאם כבר, אז כאן המקום – צריך להכניס את זה כאן.
דוד רותם: אני לא ביקשתי הערות.
דוד רותם: אני טעיתי.
דוד רותם: אין את ההערה שלי.
דוד רותם: מה עם עריכת דין?
מיכל רוזנבוים: זה בסעיף הבא.
מיכל רוזנבוים: אבל ניהול ופיקוח כן צריך להיות פה.
דורית ירחי: אבל יש לך פטור.
חנן ארליך: מה הסיבה לתת פטור?
דוד רותם: למה שאני אפטור אותך?
מיכל רוזנבוים: כי זאת עבודה מקצועית שדורשת ידע ומומחיות - - -
חנן ארליך: איזו?
נעמי הימיין-רייש: לא, זה לא.
נעמי הימיין-רייש: ניהול ופיקוח יודעים הרבה לעשות.
נתן בביוף: יש לך את ב' אחר כך.
דוד רותם: (2) "התקשרות לביצוע עבודה הדורשת ידע ומומחיות מיוחדים ויחסי אמון מיוחדים, במקצועות עריכת דין, ראית חשבון, בוררות, מחקר".
דוד רותם: מה הידע והמומחיות המיוחדים של עורכי דין?
נעמה מנחמי: אז אפשר להוריד עורכי דין אם אתה רוצה.
דוד רותם: לא, אסור להם ללכת למכרזים.
דוד רותם: (3) "התקשרות לרכישת שירותים או טובין ייחודיים שעניינם תרבות, אומנות, בידור או הווי; (4) התקשרות שעניינה קבלת אשראי, השקעת כספים או קבלת שירותים בנקאיים.
דוד רותם: (ב) ועדת המכרזים רשאית, בנסיבות מיוחדות, לאשר התקשרות לביצוע עבודה בפטור ממכרז, אף אם אינה נכללת בתקנת משנה (א), אם אופייה המיוחד של העבודה הנדרשת מאותו בעל מקצוע מחייב ידע, מומחיות ויחסי אמון מיוחדים שלא ניתן להשיגם בדרך של מכרז; התקשרות כאמור טעונה אישור שר הפנים.
דוד רותם: (ג) התקשרות כאמור בתקנות משנה (א) ו-(ב) הנעשית שלא בדרך של מכרז תיערך לאחר בדיקת מספר הצעות הבאות בחשבון; פנייה לקבלת הצעות תיעשה, ככל הניתן, בסבב מחזורי, באופן שוויוני והוגן והמעניק את מרב היתרונות לתאגיד המקומי; בפנייה יצוינו פרטים לעניין אמות המידה, משקלן ואופן שקלולן, כאמור בתקנה 13, כולן או מקצתן, שלפיהן תיבחר ההצעה הזוכה.
דוד רותם: (ד) פנייה כאמור בתקנת משנה (ג) תיעשה לחמישה ספקים לפחות אלא אם ראתה ועדת המכרזים שאין בכך תועלת בנסיבות העניין".
מיכל רוזנבוים: אדוני, אנחנו סבורים שאין שום היגיון להגיד בסוגי מקצועות כמו עריכת דין או ראיית חשבון – בטח לא לחמישה ספקים – לפנות להצעות מחיר.
מיכל רוזנבוים: כל מהות ההתקשרות היא כזו שדורשת ידע ומומחיות מיוחדים, כשמם כן הם.
מיכל רוזנבוים: יש חוות דעת שצריך לקבל לצורך סוגיית מיסוי עם השלכות כלכליות מאוד משמעותיות לתאגיד.
מיכל רוזנבוים: מה התועלת שיכולה לצמוח מפנייה לחמש הצעות מחיר?
מיכל רוזנבוים: אם יבוא איזה עורך דין שסיים עכשיו רישיון ויש לו שנת ניסיון - - -
דוד רותם: כמה משרדי עורכי דין את מכירה שעוסקים בתחום המיסוי?
מיכל רוזנבוים: יש הרבה.
מיכל רוזנבוים: ויש כאלה - - -
דוד רותם: אז תבקשי חמש הצעות כדי שאני אקח את הזול ביותר מתוכן.
מיכל רוזנבוים: כן, אבל שאלת המחיר לא תמיד הרלוונטית פה.
מיכל רוזנבוים: כי לצורך העניין, יש עורך דין שהוא העורך דין שמתמחה בסוגיה הזאת.
מיכל רוזנבוים: מה תועיל לי הצעת מחיר בעניין הזה?
מיכל רוזנבוים: זה בדיוק העניין.
דוד רותם: מכיוון שאני מכיר כמה וכמה משרדי עורכי דין שהם מומחים בתחום המיסוי, אני רוצה שתפני לכולם ונראה מי ייתן לך את ההצעה הטובה ביותר.
מיכל רוזנבוים: לא רק עריכת הדין.
מיכל רוזנבוים: למשל, יש פה את תחום הבידור.
מיכל רוזנבוים: תאגידים עירוניים אחראיים למשל על אירועי יום העצמאות.
מיכל רוזנבוים: מה התועלת שתצמח לי מזה שאני אקבל חמש הצעות מחיר מזמרים?
מיכל רוזנבוים: אני רוצה לעשות אופרה למשל, או זמר מזרחי.
מיכל רוזנבוים: אני אקח הצעת מחיר משרית חדד לעומת - - -
נעמה מנחמי: לא, את תיקחי את איל גולן, ליאור נרקיס ועוד כמה.
מיכל רוזנבוים: סליחה, באמת, זה יהיה לפי הצעת המחיר?
מיכל רוזנבוים: זה מעקר מתוכן את המשמעות של יחסי אמון מיוחדים.
נעמה מנחמי: את יכולה להסתכל על זה מהצד השני.
נעמה מנחמי: ככל שאנחנו מגבילים אותך ומחייבים אותך לפנות להצעות מחיר, הכוח שלך מול אותם ספקים גם גדל.
דוד רותם: אני לא רוצה שיהיה מצב שכולכם תלכו עכשיו לשרית חדד.
נעמה מנחמי: כי אז זה יעלה לכם 80,000 שקל לשני שירים.
דוד רותם: אני גם יודע למה אתם תלכו אליה.
מיכל רוזנבוים: הרשות המקומית פטורה מהעניין הזה.
מיכל רוזנבוים: היא לא צריכה לקבל שום הצעת מחיר.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה לכם ברור, יש רק תותח אחד.
מיכל רוזנבוים: אדוני, שוב בעניין הזה, שוב יעדיף ראש הרשות המקומית לא להעביר את הנושאים בכלל לטיפול של התאגיד העירוני, כי - - -
דוד רותם: שלא יעביר, אז מה?
מיכל רוזנבוים: אבל אנחנו רוצים לקבל עבודה.
מיכל רוזנבוים: התאגידים העירוניים רוצים לעשות עבודה.
דוד רותם: אני מבין שאתם רוצים - -
מיכל רוזנבוים: אבל איזה היגיון יש להחמיר?
דוד רותם: - - אני לא מבין, בגלל שאתם רוצים לקבל עבודות, את חושבת שאני אשנה סדרי בראשית?
מיכל רוזנבוים: אדוני, זה לא לשנות סדרי בראשית.
מיכל רוזנבוים: זה לשנות סדרי בראשית בדרישה לקבל הצעות מחיר.
חנן ארליך: הסעיף הזה הועתק מהמדינה.
חנן ארליך: הסעיף הזה דומה למה שקיים במדינה.
נעמה בן זאב: אבל בדיונים המוקדמים עם משרד הפנים אתם הייתם מוכנים לשקול את זה.
חנן ארליך: אם מדינת ישראל יכולה להרשות לעצמה לבקש הצעות מחיר, אז גם תאגיד מקומי יכול.
אבי קטקו: אדוני, בנושא של עיצוב או אדריכלות, לפעמים יש דברים שהם שאלה של טעם.
אבי קטקו: במקרה של מעצב – קשה לעשות גם השוואה וגם הצעות.
אבי קטקו: איך תשווה בין עיצוב כזה לעיצוב אחר?
נעמה מנחמי: רגע, אבל אתה בכלל פטור עד סכום מסוים.
דוד רותם: תגיד, אתה יודע שאני מכיר את הנושאים האלה קצת יותר מדי טוב, ואני יודע איך על-פי טעם ובלי הצעות מחיר משלמים מיליונים.
אבי קטקו: לא, אם זו עבודה - - -
דוד רותם: אתה אומר לי לא, אני אומר לך כן.
אבי קטקו: גם בעבודה של עיצוב ועבודה של גרפיקה, לפעמים יש שאלה של טעם שאין יכולת השוואה.
נתן בביוף: יש לך את סעיף קטן (ד), תסתכל.
נתן בביוף: הוא נותן את הפתרון.
דוד רותם: תגיד כבר, ריבונו של עולם.
אבי קטקו: - - - כל אחד מהספקים.
יהודה אבידן: אני חושב שהדבר הזה כרגע זה הכנסה של חוזר מנכ"ל ששר הפנים לא חתם עליו לפני כשבועיים.
יהודה אבידן: הנושא הזה של פתאום לבקש הצעות מחיר, זה בדיוק היה חוזר מנכ"ל של ההתקשרויות עם - - -
דוד רותם: מר אבידן, אתה יודע, הם יפנו לשר הפנים וימליצו לו לא לחתום.
דוד רותם: אתה תפנה לשר הפנים ותמליץ לו למחוק את זה.
יהודה אבידן: הבעיה שהוא לא יכול למחוק.
דוד רותם: הוא יכול לעשות מה שהוא רוצה.
דוד רותם: הוא גם יכול לא לחתום.
יהודה אבידן: הוא יכול לא לחתום, אבל אני לא חושב שצריך לעכב את כל התקנות בשביל זה.
יהודה אבידן: הדבר הזה הוא – זה לעקור את הכול מכל העבודה.
מיכל רוזנבוים: זה מעקר מתוכן, וגם פה שום הדרגתיות.
נעמה מנחמי: יש לכם הדרגתיות.
נעמה מנחמי: קיבלתם פטור עד 600,000, מה עוד אתם רוצים?
יהודה אבידן: את כל העבודה.
יהודה אבידן: לא נוכל לקיים – אני לא יכול לבקש הצעות מאדריכלים.
יהודה אבידן: אני צריך לבנות עכשיו איזה מקום.
יהודה אבידן: יבוא לי אדריכל שמתחיל היום, ייתן לי הצעה.
יהודה אבידן: איך אנחנו נעשה?
יהודה אבידן: בהנדסה אותו דבר, בעריכת דין אותו דבר.
יהודה אבידן: בבידור אותו דבר.
יהודה אבידן: הכול יעבור לרשות.
יהודה אבידן: זה בעצם לרוקן את החברות העירוניות עכשיו מכל עבודה.
נעמה בן זאב: תודה כבודו.
נעמה בן זאב: אנחנו נפגשנו עם משרד הפנים רק לפני יומיים, ולעניין הסעיף הזה, ככל שמדובר היה בעבודה אומנותית, אמר היועץ המשפטי – הקשיב בקשב רב רק בנקודה הזאת, היה מוכן ואמר אנחנו נחשוב, יש טעם במה שאתם אומרים.
נתן בביוף: חשבנו וחזרנו בנו.
נעמה מנחמי: כי קיבלתם הרבה מאוד בנקודות האחרות, וצריך איזון.
נעמה מנחמי: יכול להיות שהייתם מקבלים את זה אם בנקודות האחרות הייתם מתפשרים.
אברהם מיכאלי: דודו, על (ג) ו-(ד) נעשה הצבעה, נמחק אותם.
דוד רותם: אני לא מוחק אותם.
דוד רותם: אתה רוצה הצבעה על זה?
דוד רותם: אני אודיע מתי תהיה הצבעה.
ברוך לוברט: סליחה, אדוני, אם אפשר להעיר.
ברוך לוברט: לאור ההערות שעלו פה, חשוב לי להדגיש שהפרשנות שלנו של התקנה – לא כל התקשרות עם עורך דין או עם רואה חשבון, או לא כל התקשרות עם מתכנן או מעצב נכנסת לגדר התקנה.
ברוך לוברט: יש פה עוד תנאי שעומד בתוך ההוראה שמדבר על כך שגם כאשר מדובר על עורך דין ורואה חשבון, עדיין צריך שההתקשרות שבה מדובר תהיה התקשרות שדורשת ידע ומומחיות מיוחדים או יחסי אמון.
ברוך לוברט: ולכן - - -
דוד רותם: רגע, אתה ראית פעם התקשרות עם עורך דין שלא דורשת ידע, מומחיות ויחסי אמון?
נעמה מנחמי: מיוחדים.
נתן בביוף: כן, נוטריון.
דוד רותם: תפסיקו להיות – התקשרות עם עורכי דין היא תמיד ידע, מומחיות ויחסי אמון.
חנן ארליך: אבל הם לא מיוחדים.
נתן בביוף: אצל נוטריונים אפילו התעריף הוא אחיד לכל הנוטריונים.
נתן בביוף: למה צריך את הפטור הזה?
נעמה בן זאב: ממתי אני צריכה נוטריון?
דורית ירחי: סליחה, אני רוצה לחזור לסעיף קטן (1), בעניין הניהול והפיקוח.
דורית ירחי: עם כל הכבוד, להוציא את הניהול והפיקוח – זה גם משרד אמון.
דורית ירחי: אנחנו יכולים לראות את תקנה 3(8) לתקנות העיריות, ששם יש אפשרות של פיקוח, מדידה, שמאות, ייעוץ וכולי.
דורית ירחי: יש פה יחסי אמון.
דורית ירחי: ואם אנחנו רואים את הסיפא, שבכל מקרה צריך חמישה מציעים, נדמה לי שיש מקום בכל זאת לשקול את מה שכבר שקלו.
דורית ירחי: כלומר, הציעו להוסיף - - -
דוד רותם: את יכולה להכניס את זה לסעיפים האחרים.
לילך דחוח: אין לי את זה בסעיפים האחרים.
אברהם מיכאלי: אתה לא מצביע על (ג) ו-(ד) כי מוחקים אותם.
דוד רותם: אני מצביע על (ג) ו-(ד).
אברהם מיכאלי: בסדר, תצביע.
דוד רותם: מי בעד להוריד את (ג) ו-(ד)?
דוד רותם: בעד מחיקת סעיפים (ג) ו-(ד) – 1
דוד רותם: ההצעה להוריד אותם נפלה.
דוד רותם: אתה רוצה רוויזיה?
אברהם מיכאלי: תגמור, כן.
דורית ירחי: סליחה, ברשותכם, יש נושא נוסף שהוא בעייתי.
דורית ירחי: אני רוצה לשמוע מה עמדת המדינה.
דורית ירחי: יש לנו מקרים שבהם המדינה עצמה מכתיבה לחברה העירונית שהיא צריכה לעבוד לפי חוק חובת המכרזים.
דורית ירחי: ופה אנחנו פנינו בעל-פה למשרד הפנים, ואפילו גם בכתב, ונענינו שהם ישקלו את הנושא הזה בחיוב.
דורית ירחי: וכרגע, כשאנחנו סוגרים את התקנות, נדמה לי שיש מקום לשמוע שיהיה כתוב הנושא הזה, ואולי להחריג בתקנות את המקרים שבהם אני מתקשרת עם המדינה.
דורית ירחי: אני מקבלת תקציבים מהמדינה, מחייבים אותי לפעול לפי תקנות חובת המכרזים, ופתאום אני נמצאת בהתנגשות עם התקנות הנוכחיות.
נתן בביוף: איזה התנגשות יש?
דורית ירחי: אם מדינת ישראל קובעת בהתקשרות בין החברה העירונית לבין המדינה, שהיא מקציבה 80% מהעבודות, כשאני מחויבת לפעול לפי תקנות חובת המכרזים, אז יש לי פה בעיה לכאורה.
נתן בביוף: כי לא היו תקנות אחרות.
נתן בביוף: עכשיו כשיש תקנות אחרות, יגידו לך תפעלי לפי תקנות המכרזים (תאגידים מקומיים).
דורית ירחי: אם זאת עמדת המדינה, אני - - -
נתן בביוף: אני חושב, זה ההיגיון.
דורית ירחי: אולי היה מקום לשאול את משרד התחבורה, כי אנחנו דיברנו על זה לא פעם אחת.
חנן ארליך: לא, אם יש תקנות מחייבות שאת כפופה אליהן, את כפופה אליהן.
חנן ארליך: כשהיה ואקום היה צריך להגיד לפי מה את פועלת.
חנן ארליך: כשיש תקנות שאת מחויבת לפי דין, הם לא יכולים להגיד תפעלי לפי מערכת דינים אחרת.
דורית ירחי: אוקי, קיבלתי תשובה.
דוד רותם: 20 "על אף האמור לעיל, בתאגיד אשר היקף פעילותו השנתי עולה על חמישים מיליון שקלים חדשים בשנה, בדיקת הצעות, בהתקשרות כאמור בתקנות משנה 20(א) ו-(ב) תיעשה מתוך רשימת מציעים שתנהל ועדת המכרזים בהתאם לכללים הקבועים בתקנה 6 לעיל בשינויים המחויבים.
דוד רותם: 21(א) תאגיד מקומי יעדיף, ככל שמוצדק וסביר בנסיבות העניין, לבצע אף את ההתקשרויות המפורטות בתקנות 5, 19 ו- 20 בדרך של מכרז פומבי.
דוד רותם: (ב) כל החלטה בדבר ביצוע התקשרות ללא מכרז או בדרך של מכרז סגור, תובא לדיון בוועדת המכרזים לצורך סיווג ההתקשרות לפי תקנות 5, 19 ו- 20 ותהיה טעונה אישור הועדה, ותתקבל בהתחשב בכלל הקבוע בתקנת משנה (א); ועדת המכרזים רשאית להתנות את האישור האמור בתנאים.
דוד רותם: (ג) לא תאשר ועדת המכרזים התקשרות בדרך של מכרז סגור אלא לאחר שבחנה את האפשרות לערוך מכרז פומבי, וככל שמוצדק וסביר, בנסיבות העניין, לבצע אותה התקשרות שלא בדרך של מכרז פומבי".
יהודה אבידן: מה זה הסעיף הזה עכשיו עוד פעם?
מיכל רוזנבוים: אנחנו מבקשים למחוק את הסעיף הזה.
מיכל רוזנבוים: הוא מעקר מתוכן את הסעיף של המכרז הסגור.
יהודה אבידן: עוד פעם, מכל דלת מנסים לסגור אותנו.
דוד רותם: סליחה, קודם כל, אתה תבקש רשות דיבור, אחרת אל תדבר.
יהודה אבידן: הסעיף הזה מעקר - - -
יהודה אבידן: (ג).
יהודה אבידן: יש לנו אפשרות להוציא מכרז לפומבי עד סכום מסוים.
יהודה אבידן: לא הבנתי איזה הצדקות צריך, איזה דברים צריך.
יהודה אבידן: יש החלטה איך עושים את זה וגמרנו.
יהודה אבידן: לא הבנתי איך בכלל זה נכנס בכלל לסעיף הזה.
דוד רותם: אני אגיד לך, זה נכנס בצורה פשוטה.
יהודה אבידן: אפילו כבר נעמה צוחקת.
יהודה אבידן: היא לא מבינה מאיפה זה בא לה.
נעמה מנחמי: אני צוחקת כי אני לא מבינה את השאלה.
דוד רותם: היא לא מבינה מאיפה זה בא לה כי אתה פשוט בלתי נסבל.
יהודה אבידן: אני לא חושב שזה מכובד מה שאתה עושה עכשיו, אדוני היושב-ראש.
נעמה מנחמי: לא אמרתי את זה, אבל בסופו של דבר, הסעיף הזה לא נולד אתמול.
נעמה מנחמי: הסעיף הזה לקוח מתקנות חובת המכרזים הכלליות.
נעמה מנחמי: אלו העקרונות הכלליים של דיני המכרזים, שכשיש לך אפשרות ללכת למכרז, אתה הולך למכרז, ואם אתה יכול ללכת למכרז פומבי, אתה תלך למכרז פומבי.
נעמה מנחמי: זה המדרג שמחויב.
דוד רותם: לא הבנתי, מה אתה רוצה פה?
דוד רותם: כשאתה מחליט ללכת למכרז סגור – יש לך סמכות – אני רוצה שתתכנס הוועדה.
יהודה אבידן: אבל כל דבר זה צו מניעה.
יהודה אבידן: יגידו לי על כל דבר תלך למכרז פומבי.
יהודה אבידן: מה כל העניין?
מיכל רוזנבוים: למה אני צריכה בשביל זה לכנס את ועדת - - -
דוד רותם: נתתי לך סמכות לא ללכת למכרז פומבי.
מיכל רוזנבוים: אבל אני צריכה לנמק אותה פה.
מיכל רוזנבוים: למה אני צריכה לנמק?
יהודה אבידן: כל אחד יכול לתקוף את זה.
נעמה מנחמי: נכון, תנמקי.
יהודה אבידן: מה אני אנמק, שמה?
יהודה אבידן: שאני רוצה יותר מהר?
יהודה אבידן: שאני רוצה יותר יעיל?
יהודה אבידן: יגידו לי זה לא עומד בתנאים.
נעמה מנחמי: אז אם זה לא עומד בתנאים - - -
מיכל רוזנבוים: אז זה שוב פתח לעתירות - - -
יהודה אבידן: אבל זה פתח לעתירות, זה פתח לצווי מניעה.
נתן בביוף: זה הדין, מה לעשות?
יהודה אבידן: מה זה הדין?
יהודה אבידן: אתם לוקחים מכל מקום איזה משהו - - -
חנן ארליך: יש חוק.
נתן בביוף: גם במדינה זה קיים.