GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רפי ציון: זה כולל את העניין של רב פעמי.
אפרת חקאק: זה אותו דבר.
אלעזר כהנא: אני חושב שהשם הרשמי של המכון זה המרכז הלאומי לרפואה משפטית, לא המכון.
אפרת חקאק: יש את שניהם בחוקים.
אסנת כהן: בחוק שלנו המכון מוגדר כמרכז הלאומי.
דוד רותם: שהנסחית תבדוק איך קוראים להם.
אלעזר כהנא: בחוק אצלנו זה מופיע בהגדרה המרכז הלאומי.
אפרת חקאק: בפסקת משנה (3) החלפנו - לבקשת משרד המשפטים - את הביטוי "יש חשד להניח כי מצויים אמצעי זיהוי של הנעדר" בביטוי "ייסוד סביר".
אפרת חקאק: האם זה מקובל?
אלעזר כהנא: רציתי להעיר לגבי סעיף (2)(ב).
אלעזר כהנא: אין שם את האופציה – יכול להיות שזאת בעיה גם בהצעת החוק של המדינה - ליטול אלא בהסכמה.
אלעזר כהנא: כדי ליטול ממי שמוגבל שכלית צריך את ההסכמה שלו ואת ההסכמה של האפוטרופוס.
אלעזר כהנא: ברור שמילדים, מתינוקות או מאנשים שמוגבלים שכלית אי אפשר לקבל הסכמה, צריך להסתפק באפוטרופוס.
יפעת רווה: כתוב בנוסף להסכמה.
אלעזר כהנא: בסעיף 14ג יש סעיף (ב) שמדבר על הסיטואציה שאי אפשר לקבל הסכמה וצריך רק את האפוטרופוס או אישור בית משפט.
דוד רותם: מה הבעיה להחתים?
אלעזר כהנא: לא כתוב להחתים, כתוב הסכמה.
אלעזר כהנא: הוא לא יכול להסכים.
יפעת רווה: מדובר בהסכמה מדעת.
אלעזר כהנא: אפשר במקום לכתוב את הכל מחדש, פשוט להפנות ל14ג (א) ו-(ב).
אלעזר כהנא: אם לא, אז להוסיף את ההוראה של סעיף 14ג (ב).
אפרת חקאק: האם היושב-ראש רוצה לאפשר לקיחת דנ"א וטביעות אצבע מקטין?
דוד רותם: יש לי אירוע המוני ונשאר רק תינוק שצריך לדעת מי המשפחה שלו.
דוד רותם: אני סומך על המשטרה שלא תיקח מתינוק דנ"א בשביל לגלות אם הוא פרץ לאיזה שהוא מקום.
אפרת חקאק: מכיוון שאת הדנ"א של בני המשפחה משווים רק למאגר הגופות אין סכנה ממשית.
אפרת חקאק: אנחנו נפנה או נכניס את התוספת.
אפרת חקאק: בסעיף (ב) היושב-ראש ביקש לקבוע כי נטילה תיעשה רק לאחר שקצין משטרה או רופא אישר שזאת הדרך היעילה ביותר.
אפרת חקאק: בדיון הקודם נקבע שזה לא יחול באירוע אסון המוני.
אפרת חקאק: השאלה אם הסעיף הזה אמור לחול על כל הנטילות, או החשש הוא רק בנטילה של דגימה ביולוגית.
אפרת חקאק: הנטילה יכולה להיות גם טביעות אצבע, גם תצלומים.
דוד רותם: רק דגימה ביולוגית.
גבריאלה פיסמן: לי זה גורם איזו שהיא תחושת אי נוחות.
גבריאלה פיסמן: יכול להיות שיש תעודת זהות לאותו אדם שלא נמצאת במקום.
גבריאלה פיסמן: זה יותר יעיל או פחות יעיל?
גבריאלה פיסמן: נראה לי שזה איזה שהוא ניסוח שיכול להוביל לבעייתיות.
דוד רותם: את זוכרת את הטופס המשטרתי על חבילת הסמים שנתפסה בתוך מעטפה חומה והועברה למעבדה?
דוד רותם: מדובר בטופס שהוכן, לא כותבים.
דוד רותם: יהיה טופס שקצין משטרה יגיד שאין דרך אחרת, זאת הדרך היעילה.
יפעת רווה: אם אתה אומר שזה יהיה אוטומטי, בשביל מה להוסיף את זה?
דוד רותם: אם יתברר שבילפו יהיה מי שישלם את המחיר.
דוד רותם: יש דברים שצריך בהם גם את הכתפיות וגם את החגורה.
יפעת רווה: איך יסתבר שבילפו?
דוד רותם: יכול להתברר שבכיס של האיש הזה הייתה תעודת זהות ומישהו כתב שצריך דגימה ביולוגית.
גבריאלה פיסמן: אני לא יודעת אם המילה "יעילות" היא המילה הנכונה.
דוד רותם: יעילות כולל גם זמן.
דוד רותם: מזהים את האדם הזה, יודעים איפה הוא גר.
דוד רותם: אומר קצין המשטרה שיש לו מקרה של אירוע המוני, שיש לו דבר שהוא צריך לזהות מהר והוא לא יכול להתחיל לרוץ לחפש תעודות זהות.
דוד רותם: יעילות זה הרבה דברים.
דוד רותם: אני לא יכול לתת לך הגדרה של יעילות.
יפעת רווה: מה החשש שזה בא למנוע?
דוד רותם: זה בא להראות שיש ביקורת של מישהו רציני ולא כל אחד עושה מה בראש שלו.
גבריאלה פיסמן: אולי צריך להסתפק באותו אישור של גורם שראוי ליטול את הדגימה ולא להשתמש בדרך היעילה ביותר.
גבריאלה פיסמן: רופא משפטי לא נמצא.
גבריאלה פיסמן: .
אשירה זמיר: רק רופא משפטי מאשר בסוף את הזיהוי.
יפעת רווה: את הזיהוי, אבל לא את הצורך בנטילת הדגימה.
גבריאלה פיסמן: אני לא יודעת אם המינוח "הדרך היעילה ביותר" הוא המינוח המתאים.
גבריאלה פיסמן: הוא ייתן את האישור להשאיר את ערכאת.
יפעת רווה: אישר שהדבר נדרש.
דוד רותם: מהדבר הנדרש אני פוחד.
דוד רותם: תמיד זה נדרש.
דוד רותם: זה נותן לי תוספת זיהוי.
אסנת כהן: לעיתים זה נתון לפרשנויות.
דוד רותם: איפה הייתם בישיבה הקודמת?
דוד רותם: את והיא הייתם, היא הייתה בחופשת לידה.
יפעת רווה: הדברים נאמרו, אבל כיוון שהיא מעלה ופותחת את זה שוב.
דוד רותם: זה לא העניין שהדברים נאמרו.
דוד רותם: הסכמתם לנוסח הזה.
דוד רותם: אי אפשר כל ישיבה לבוא ולהגיד שיש עוד כמה דברים ממקודם, כי אחרת לא נגמור את זה גם בעוד 4 שנים.
דוד רותם: עוד לא גמרנו את זה גם עם איו"ש.
יפעת רווה: עם איו"ש חשבתי שסיכמנו משהו.
דוד רותם: מה קיבלתי?
יפעת רווה: קיבלת דרכי את הנוסח יחד עם האישור שזה ייחתם.
דוד רותם: קיבלתי עם זה גם מכתב שאומר דברים הפוכים לגמרי.
יפעת רווה: למה דברים הפוכים?
דוד רותם: הוא אומר שהצו ייכנס לתוקף 180 יום לאחר חתימתו כדי שבינתיים אפשר יהיה לחוקק את החוק.
דוד רותם: זה בתנאי שהצו נחתם היום.
דוד רותם: אם הצו נחתם רק אחרי שאני גומר לחוקק את החוק אין לו 180 יום.
דוד רותם: שום דבר לא ברור אצלי.
דוד רותם: כשאני מקבל מאיו"ש נייר אז מה שלא כתוב בו לא מובן לי.
יפעת רווה: אולי מקור אי ההבנה זאת אני, כי אני זאת שדיברתי איתך וגם זאת שדיברתי איתם.
יפעת רווה: אם זה היה נחתם אחרי לא היה צורך ב-180 יום ולא היה צורך בשום דבר.
דוד רותם: מתי ייחתם הצו הזה?
דוד רותם: את אמרת לי שהוא ייחתם אחרי החקיקה, לכן היה צריך להיות פה גם מכתב שאומר שהם מתחייבים.
יפעת רווה: היה מייל שהעברתי לכם שכתובים בו הדברים האלה.
יפעת רווה: לגמרי כן.
יפעת רווה: מייל שהם כתבו ואני העברתי לוועדה.
דוד רותם: כתוב כך: "מיד עם אישור הצעת החוק אנחנו נחתים את מפקד הפיקוד".
דוד רותם: מפקד הפיקוד לא חותם על הצווים האלה.
דוד רותם: מי שחותם זה מפקד האזור.
יפעת רווה: אם זה היה נחתם אחרי שהחוק עובר אין בעיה, אפשר היה לעשות את זה מיידית.
יפעת רווה: כיוון שהכניסה לתוקף חייבת להיות אחרי החוק הזה כי זה מפנה לחוק הזה, נתנו זמן מסוים.
יפעת רווה: זה יכול היה להיות חודשיים, שלושה.
יפעת רווה: לקחו חצי שנה עם זמן spare כדי שאם פתאום זה יתעכב.
דוד רותם: מתי יחתימו את האלוף?
יפעת רווה: אם הוועדה מאשרת היום זה יהיה אחרי הישיבה היום.
דוד רותם: ואז זה ייכנס לתוקף עם אישורו של החוק?
יפעת רווה: אנחנו לא יודעים תאריך.
דוד רותם: אין לי את התוספת.
דוד רותם: צריך להיות לצו הזה תוספת שאומרת את העבירות המקבילות לגבי הנושא.
דוד רותם: איפה התוספת?
יעל בר-יוסף: אנחנו מציעים שהתוספת תתייחס לעבירות ביטחון.
יעל בר-יוסף: יש הגדרה של עבירות ביטחון.
יעל בר-יוסף: כבוד היושב-ראש צודק.
יעל בר-יוסף: תהיה תוספת.
יעל בר-יוסף: הצו ייחתם מיד אחרי שהוא יאושר בוועדה לפני קריאה שנייה ושלישית כפי שהתחייבנו.
דוד רותם: אני רוצה לראות את התוספת.
דוד רותם: אני לא מעביר את החוק הזה אם אין צו מושלם.
דוד רותם: זה שאתם רוצים להוסיף עבירות, אתם רוצים פה ואתם רוצים שם..
דוד רותם: יש בחוק איזה עבירות יהיו.
דוד רותם: אלו העבירות.
דוד רותם: תודיעו לי אם אתם רוצים להוסיף.
דוד רותם: עד שתגבשו את דעתכם אני יכול להעביר את התיקונים הבאים של החוק הזה.
דוד רותם: אני יודע איך מגבשים את הדעה.
יעל בר-יוסף: התוספת עם הטיוטה המלאה תועבר לוועדה בימים הקרובים ואף לפני.
דוד רותם: תסבירי לי למה את מתכוונת כשאת אומרת בימים הקרובים.
יעל בר-יוסף: זה לא עניין של הרבה זמן כדי לגבש את רשימת העבירות.
דוד רותם: באיו"ש אין דבר שלוקח הרבה זמן.
דוד רותם: אני יודע את זה, תאמיני לי, יש לי ניסיון לא מאתמול.
דוד רותם: אני יודע שדברים לא לוקחים הרבה זמן, אבל אם זה לא לוקח הרבה זמן זה כבר היה יכול להיות מוכן.
יעל בר-יוסף: זאת טעות טכנית.
אפרת חקאק: זאת לא טעות טכנית.
אפרת חקאק: אמרתי לכם על התוספת לפני שבועיים.
יעל בר-יוסף: זאת טעות טכנית שלא הוספתי אותה.
דוד רותם: היא קיימת?
יעל בר-יוסף: הרשימה קיימת, רק היא לא מגובשת בסעיפים ספציפיים.
יעל בר-יוסף: זה עניין של 3 שעות.
דוד רותם: אני אצביע על החוק תוך יומיים או 3 בתנאי שבין ראשון לרביעי הצו יהיה פה.
אפרת חקאק: נחזור לעניין של מאגר הדנ"א.
אפרת חקאק: הנושא האחרון זה סעיף (ד).
אפרת חקאק: אמרנו בדיון שאין בכוונת הסעיף הזה להשפיע על פקודות סדר הדין הפלילי (מאסר וחיפוש), כאשר כל כניסה לבית כדי ליטול דנ"א או נתוני זיהוי של נעדר תהיה לפי הפקודה.
אפרת חקאק: השאלה איך בדיוק לכתוב את זה.
אפרת חקאק: אני קבעתי פה גרסה א' וגרסה ב'.
אפרת חקאק: גרסה ב' לדעת הנסחית עמומה, לכן הצענו גם גרסה א'.
דוד רותם: אם הנסחית אומרת שזה עמום הולכים לנוסח הטוב יותר, שזה א'.
אפרת חקאק: אני יודעת שמשרד המשפטים לא אהבו את.
אסנת כהן: מתאים לנו גרסה ב'.
דוד רותם: למרות שהנסחית אומרת שהיא עמומה יותר?
גבריאלה פיסמן: בעיני זה ברור יותר במובן זה שיש הוראות נוספות שהן לא רק לעניין כניסה למקום שיכולות לצוץ בסיטואציה הזאת.
אלעזר כהנא: נוסח ב' לא אומר כלום, משום שאין בהוראות פה סמכות כניסה.
אלעזר כהנא: אין גם שום מקום לחשוב שיש סתירה בין ההוראות האלו שבאות לגרוע או להוסיף על ההוראות בפסד"פ.
אלעזר כהנא: אין מקום לגרסה ב'.
אלעזר כהנא: זה או כלום או גרסה א'.
אלעזר כהנא: להבנתי גם גרסה א' לא הכרחית, כי בין כה וכה הפסד"פ חל.
אלעזר כהנא: אם רוצים להוסיף את גרסה א' אפשר, רק אני לא חושב שהיא הכרחית כי הפסד"פ חל.
אלעזר כהנא: אפשר להוציא צו בית משפט כדי להיכנס למקום.
אפרת חקאק: בדיון הראשון הוועדה ביקשה שנכניס סעיף כזה.
דוד רותם: אנחנו מחליטים על גרסה א'.
אפרת חקאק: הנושא הבא הוא סעיף 5 להצעה, שזה תיקון סעיף 11יג .
אפרת חקאק: רציתי לשמוע ממשרד המשפטים למה התיקון הזה דרוש.
אפרת חקאק: יש כמה מקומות בחוק שכתוב שהוא מורשע בעבירה.
דוד רותם: למה זה באמת משנה?
אלעזר כהנא: עד עכשיו היה ב-11ב, שזאת הנטילה, סעיף אחד לעניין מורשעים.
אלעזר כהנא: הכוונה בעבירה היא לעוון או פשע לפי החוק בישראל.
אלעזר כהנא: הוספנו סוג מורשע נוסף, שזה מורשע בחו"ל שמרצה את עונשו בישראל.
אלעזר כהנא: הוא לא הורשע בעבירה ישראלית, לכן הוא לא הורשע בעוון או פשע.
אלעזר כהנא: אי אפשר להשאיר את המושג של עבירה, לכן בכל מקום בחוק שכתוב מורשע בעבירה ייכתב מורשע.
אלעזר כהנא: אם יש צורך כותבים שהוא מורשע לפי סעיפים (3) או (4) בסעיף 11ב.
דוד רותם: העלית שאלה שנדונה אתמול בבית המשפט המחוזי בבאר שבע בעקבות עסקת הטיעון המפוארת שהפרקליטות חתמה על הפסקת הריון, אם מקרה של תינוק שהוציאו מבטנה של האמא אחרי שהרגו אותה זאת הריגה או לא הריגה.
דוד רותם: מה זה מורשע?
דוד רותם: מי שהורשע בבית משפט ישראלי לא הורשע במקום אחר.
דוד רותם: אצלנו הרשעה זה כאשר בית משפט ישראלי קובע שאני אשם.
אלעזר כהנא: במפורש כתבנו מי שהורשע בחו"ל ומרצה את עונשו בישראל.
אלעזר כהנא: זאת התוספת של ההצעה הזאת.
דוד רותם: במקום ממי שהורשע בעבירה יבוא מי מורשע.
דוד רותם: זה צריך להיות מי שהורשע.
דוד רותם: אתה רוצה להוריד את המילה "עבירה".
אלעזר כהנא: אני רוצה להוריד את המילה "עבירה".
אלעזר כהנא: אפשר ממי שהורשע או מורשע.
אלעזר כהנא: זה אותו דבר.
אלעזר כהנא: בחוק כבר כתוב מי שהורשע בחו"ל ונושא עונשו בישראל.
אלעזר כהנא: ההצעה הזאת כבר כוללת את האופציה הזאת.
אלעזר כהנא: אפשר להגיד מי שהורשע במקום מי מורשע.
אפרת חקאק: הנושא הבא זה נטילה מאיו"ש והכניסה למאגר.
ד': אני רוצה להתייחס לסעיף שמדבר על "ובלבד שנתקיימו כל אלה".
ד': מרוב שהצטברו תנאים יש אי בהירות.
ד': המשמעות היא שמשטרת ישראל רשאית לכלול במאגר נתוני זיהוי שניטלו מכוח הדין באזור רק אם מוסר המידע ביקש.
ד': בסוף כתוב אם נמסר על ידי גוף שאינו משטרת ישראל.
ד': יוצא כך שמשטרת ישראל לא יכולה לעשות את זה.
רפי ציון: היא לא יכולה למסור לעצמה.
ד': יש פה איזה חוסר בהירות כאילו זה מתנה תנאי שהמוסר איננו משטרת ישראל.
ד': זה עניין של ניסוח.
ד': ברור שלא לכך הכוונה.
אפרת חקאק: נבהיר את זה.
אפרת חקאק: אנחנו צריכים לקבוע שהמשטרה יכולה לעשות את זה בכל מצב.
ד': זה מובן מאליו, רק הניסוח יוצר בעיה.
אפרת חקאק: נבהיר את סעיף (א).
ד': נטילת אמצעי זיהוי, שזה דגימת תאי לחי, מופיעה בסעיף 11יג(ב) של החוק המקורי.
ד': שם מתנים את זה בכך שמדובר בעבירה שמנויה בתוספת שבחוק בישראל.
ד': צריך להוסיף בתוספת לחוק בישראל את העבירות שיופיעו בצו כדי שאפשר יהיה לממש את סעיף 11יג(ב).
אפרת חקאק: אתה מוטרד מסעיף (ג)?
ד': אם ניטלו מחשוד, מנאשם או ממורשע בהתאם לסעיף 11ב(א) ו-(ב).
אפרת חקאק: כתבנו את זה גם לענייני חו"ל.
אלעזר כהנא: אתה מדבר עכשיו על 11יג (ב).
אלעזר כהנא: זאת רק אופציה אחת לתוספת.
אלעזר כהנא: שם חל מה שאתה אומר.
אלעזר כהנא: התיקון עכשיו הוא סעיף קטן נוסף לסעיף 11יג, שזה סעיף 11יג(ה).
אלעזר כהנא: שם סעיף 11יג(ב) לא חל, המגבלות שלו לא חלות.
ד': המגבלות של הסעיף לא חלות כתנאי..?
אלעזר כהנא: לא, כמו שהן לא חלות על סעיף (ד) או על סעיף (ג).
אלעזר כהנא: הן חלות רק בסיטואציה של נטילה לפי 11יג(ב).
אפרת פינק: אלו אפשרויות חלופיות.
ד': צריך להיות ברור כך שלא תיווצר איזו שהיא מגבלה בגלל שהעבירות של הצו לא מופיעות בתוספת לחוק בישראל.
ד': יש שם רשימה של עבירות שרק אם הן מתקיימות אפשר ליטול.
אלעזר כהנא: אתה מדבר פה על אופציה נוספת בתוך 11יג.
אלעזר כהנא: 11יג מפרט את המקרים שבהם אפשר לקחת דגימות לתוך המאגר.
אלעזר כהנא: אחד מהם זה הנטילות לפי 11יג(ב), ששם יש את התנאי שאתה אומר.
אלעזר כהנא: עכשיו מוסיפים אפשרות נוספת של דגימות שניטלו באיו"ש כדין ונמסרו לצורך הכללה במאגר.
ד': על פי הדין באזור.
אלעזר כהנא: על פי הדין באזור.
אלעזר כהנא: שם לא חלה המגבלה הזאת.
אפרת חקאק: שימו לב שהכנסנו בסעיף (ג) שאמצעי זיהוי ניטלו מחשוד בהתאם לסעיף 11ב(א) ו-(ב).
אלעזר כהנא: זה לגבי נטילה, לא לגבי הכללה.
אפרת חקאק: הוא אומר שיכול להיות שיש בעיה לגבי הנטילה.
אפרת חקאק: הכנסנו את זה גם כאשר הנטילה נעשית בחו"ל.
אלעזר כהנא: לא צריך בתוספת של החוק.
ד': תנאי לנטילה על פי דין האזור שמתקיים התנאי של 11ב(ב), זאת אומרת שזאת עבירה שהיא בתוספת.
ד': יש פה לופ שיוצר איזו שהיא מגבלה.
אלעזר כהנא: לא צריך את זה בתוספת.
ד': אם זה לא מופיע בתוספת שבחוק בישראל לא תוכל לנצל את הנטילה הזאת.
אפרת חקאק: ברור שזאת לא כוונת הוועדה.
ד': אני מדבר על דברים שלא זו הכוונה של המחוקק, רק יוצא כך.
אפרת חקאק: אנחנו יכולים לחשוב להוסיף בשינויים המחויבים גם לגבי חו"ל וגם לגבי הסעיף הזה כך שיהיה ברור שמדובר על עבירה מקבילה.
אפרת חקאק: האם זה יעזור לך?
ד': או שיכניסו בתוספת שבחוק בישראל את העבירות שכוללות את העבירות בצו שבאזור.
דוד רותם: זה רעיון מצוין.
דוד רותם: זה מה שאתה מבקש?
ד': אני מבקש פתרון לבעיה.
ד': זאת אחת ההצעות.
דוד רותם: אני מוכן להוסיף בחוק את העבירות שבצו בדבר הוראות בטחון.
דוד רותם: זה דווקא רעיון שמוצא חן בעיני.
ד': זה לא מה שאני מבקש.
ד': אני מתכוון שלא ייווצר מצב שבו הנטילה לא תתאפשר משום שהתנאי לנטילה הוא שהעבירה הספציפית שבגינה מבצעים את הנטילה צריכה להופיע בתוספת של החוק בישראל.
ד': לזה התכוון המחוקק, רק שזה לא מנוסח כך.
אפרת חקאק: אם נוסיף את המילים "בשינויים המחויבים" זה יפתור את הבעיה ולא יצור בעיות נוספות?
אלעזר כהנא: אני לא חושב שיש קשר לתוספת של החוק הישראלי.
אלעזר כהנא: לא צריך בתוספת של החוק הישראלי להוסיף שום דבר.
אלעזר כהנא: התנאים הנוספים לגבי מה שכתבם בחו"ל ולגבי איו"ש הם לא נצרכים והם מייצרים בעיית פרשנות.
אלעזר כהנא: אתה אומר שכדי שאני אוכל ליטול אני צריך לבדוק אם בחו"ל ניטלה דגימה מנאשם או מורשע לפי 11ב שלנו, כאשר ברור שאין קשר בין 11ב שלנו למה שקורה בחו"ל.
אפרת חקאק: ברור שאתה צריך לבדוק אם הם לא לקחו דנ"א מכל אזרח.
אלעזר כהנא: אני מבין את ההקבלה.
אלעזר כהנא: לגבי איו"ש זה פשוט כי אתם רואים את הצו.
אלעזר כהנא: לגבי חו"ל זה צריך להיות בשינויים המחויבים או בעבירות המקבילות.
ד': יש פה תנאי על תנאי.
אפרת חקאק: גם באיו"ש זה חשוב.
אפרת חקאק: זה שיש היום צו לא אומר שהצו יישאר אותו דבר בעוד 5 שנים.
רפי ציון: אולי עדיף לכתוב פה מחשוד, מנאשם או ממורשע ולהשמיט את (ב) מסעיף 11.
אפרת חקאק: חשוב שה-base line יהיה מקביל לחוק שלנו.
אפרת חקאק: ברור שזה לא אותו דבר.
אפרת חקאק: כמו שהיושב-ראש אמר, אנחנו לא יודעים מה יש בתוספת באיו"ש.
אפרת חקאק: התוספת יכולה להשתנות בעוד כמה שנים.
אפרת חקאק: חשוב שה-base line יהיה אותו דבר.
אלעזר כהנא: מקובל, רק שלא תיווצר בעיית פרשנות.
אלעזר כהנא: אין פה בעיות עקרוניות.
אלעזר כהנא: אנחנו מקבלים את העיקרון של זה ואת כל העניין שאנחנו מקבלים דגימות שניטלו לפי דין, רק שהנוסח לא ייצור לנו איזו שהיא בעיה.
אלעזר כהנא: לא אמרתי שאנחנו לא מסכימים, אמרתי שזה מיותר כי אלה דברים שממילא קורים.
דוד רותם: לא אמרת שאתה מסכים.
אלעזר כהנא: אני מסכים לעיקרון, עם הנוסח יש בעיה.
דוד רותם: ההסכמה שלכם היא לא דבר חשוב בוועדה הזאת.
דוד רותם: זהבה, גם לא שלך.
זהבה גלאון: מי היחידי שקובע?
זהבה גלאון: יושב-ראש הוועדה?
זהבה גלאון: זה מה שאתה אומר למשטרה ולכל שאר הגורמים?
דוד רותם: אני לא צריך את ההסכמה שלהם.
דוד רותם: אני גם לא צריך את ההסכמה שלך.
דוד רותם: אני זה שקובע.
דוד רותם: ב-99% מהישיבות אני יושב לבד.
זהבה גלאון: גם זאת בעיה.
דוד רותם: זאת בעיה משום שאת לא מגיעה.
זהבה גלאון: זה לא משום שאני לא מגיעה.
דוד רותם: היום הגעת ב-9:50.
זהבה גלאון: אתה לא עומד על הסטופר שלי.
זהבה גלאון: אני הגעתי כדי להגיש הסתייגויות וכדי לוודא שהחוק שאתה מוציא הוא חוק טוב.
דוד רותם: לא היית צריכה להגיש את ההסתייגויות, האגודה לזכויות האזרח כבר אמרה אותן.
זהבה גלאון: 100%, רק שאני מגישה אותן בשמם.
זהבה גלאון: לכבוד לי להגיש את זה בשמם.
זהבה גלאון: אם אני אסמוך על מה שאתה מחוקק לא נגיע רחוק.
דוד רותם: בשום פנים ואופן לא תגיעי רחוק.
דוד רותם: אם אני אסמוך על האגודה לזכויות האזרח אנחנו באמת נגיע רחוק.
זהבה גלאון: ודאי שכן.
זהבה גלאון: ראיתי מה אתם רוצים לעשות לאגודה לזכויות האזרח.
אפרת חקאק: האם הוועדה מסכימה לכתוב בשינויים המחויבים גם לגבי חו"ל וגם לגבי איו"ש?
אפרת חקאק: האם הוועדה מאשרת את סעיף 5 להצעה?
אפרת חקאק: בסעיף 6 להצעה יש נוסחים חדשים.
אפרת חקאק: הסעיף המוצע המקורי ביקש לקבוע שבכל נטילה שנעשתה כדין אפשר להשוות את אמצעי הזיהוי למאגר הפלילי.
אפרת חקאק: הוועדה רצתה למנות את המקרים ולהוסיף אפשרות לקבוע בצו באישור ועדת חוקה כי ייווספו מקרים נוספים.
אפרת חקאק: בסעיף (א)(1)(א) כתבנו מקרה של אמצעי זיהוי שהתקבלו מחו"ל.
אפרת חקאק: בסעיף (2), שזה נוסח חדש, כתבנו "קיבלה משטרת ישראל נתוני זיהוי שהופקו כדין מרשות אחרת".
אפרת חקאק: עכשיו אנחנו צריכים להחליט אם מדובר על כל אמצעי זיהוי, כולל דנ"א, או אם בשלב הזה אפשר לצמצם את הסעיף הזה רק לטביעות אצבע ותצלומים.
אלעזר כהנא: מבחינתנו אפשר.
אפרת חקאק: האם היושב-ראש רוצה בשלב הזה לצמצם?
אפרת חקאק: בסיפה של פסקת משנה (2) כתוב שרשאית היא לערוך השוואה חד-פעמית בין נתוני הזיהוי שהתקבלו לבין נתוני הזיהוי שבמאגר הפלילי.
אפרת חקאק: עכשיו אנחנו צריכים לקבוע לצורך מה.
אפרת חקאק: אני הבנתי שבחוק הכניסה לישראל יש כמה וכמה סוגים של אישורים.
אפרת חקאק: אנחנו צריכים לדייק.
אפרת חקאק: למה בדיוק הכוונה של המשטרה ושל משרד המשפטים בעניין הזה?
אלעזר כהנא: אנחנו מדברים על מתן אשרה לפי חוק הכניסה לישראל.
אלעזר כהנא: זה לא משנה אם זאת אשרה לישיבה זמנית או אשרת קבע.
אלעזר כהנא: ברור שאשרת קבע זה יותר משמעותי, אבל גם עובד זר שרוצה לבוא לעבוד פה.
דוד רותם: זו אשרה?
דוד רותם: מאיו"ש זו לא אשרה.
אלעזר כהנא: איו"ש זה סיפור אחר.
אלעזר כהנא: אני חושב שזה היתר.
דוד רותם: צריך להחליט אם אתה רוצה אישורים או היתרים.
דוד רותם: צריך לכתוב פה משהו.
דוד רותם: תחליטו איזה מהאישורים אתם רוצים.
אלעזר כהנא: בחוק הכניסה לישראל זה נקרא היתר, פה זה נקרא אשרה.
יעל בר יוסף: זה נקרא היתר כי זה שטח צבאי סגור.
יעל בר יוסף: לפי סעיף 318 לצו יש חובה לקבל היתר בלצאת או בלהיכנס.
דוד רותם: זה לא בגלל שזה שטח צבאי סגור.
דוד רותם: שטח צבאי סגור זה סעיף אחר.
יעל בר יוסף: זה לפי סעיף 318.
יעל בר יוסף: אני מתנצלת אם אני טועה.
אפרת חקאק: האם יש חקיקה ישראלית שאנחנו יכולים להפנות אליה?
יעל בר יוסף: אולי בחוק הכניסה לישראל.
יעל בר יוסף: אני לא בטוחה שזה מתאים.
אלעזר כהנא: אני חושב שיש הוראה בחוק הכניסה לישראל.
אלעזר כהנא: עד כמה שאני זוכר יש שם הוראה שמגבילה את ההיתר הצבאי.
אלעזר כהנא: יכול להיות שזה לא מופיע בחוק עצמו.
אסנת כהן: אפשר אשרה או היתר.
אסנת כהן: אפשר להוסיף את שניהם.
אפרת חקאק: אשרה אין בעיה.
אפרת חקאק: אנחנו לא רוצים להפנות להיתר אם אין כזה דבר בחוק הישראלי.
דוד רותם: זה צריך להיות רישיון ישיבה.
דוד רותם: את מי שאינו אזרח ישראלי ונמצא בישראל בלי רישיון ישיבה מרחיקים.
דוד רותם: מי שרוצה להיכנס לישראל והוא לא אזרח ישראלי או עולה מכוח חוק השבות צריך רישיון ישיבה.
אפרת חקאק: האם זה נכון גם לאיו"ש?
דוד רותם: כן, כי אחרת הוא הופך להיות שוהה שלא כדין.
דוד רותם: לא מעניין אותי מאיפה הוא בא.
דוד רותם: אלעזר, רישיון ישיבה.
אלעזר כהנא: לא בטוח שהוא מקבל רישיון ישיבה.
אלעזר כהנא: מי שמקבל היתר כניסה יומי.
דוד רותם: מי שאינו אזרח ישראלי או עולה לפי חוק השבות ונמצא בישראל בלי רישיון ישיבה בחוק זה הוא שוהה שלא כדין.
דוד רותם: כדי להיכנס לישראל אתה צריך רישיון ישיבה, לא חשוב מאיפה אתה בא.
אלעזר כהנא: יכול להיות שזה הביטוי הנכון.
אלעזר כהנא: נדמה לי שבחוק הכניסה לישראל יש איזה שהוא סעיף שאומר שהיתר – אולי זה לא בחוק הכניסה עצמו – מהמפקד הצבאי הוא שווה ערך לרישיון, לאשרה או להיתר של שר הפנים.
אלעזר כהנא: יכול להיות שזה בהוראת השעה שאז יש את הסעיף המקביל שמספיק שאומרים רישיון ישיבה והוא כבר אקוויוולנטי מבחינת החוק להיתר כניסה של המפקד הצבאי.
אלעזר כהנא: זה מכסה את שני המצבים.
דוד רותם: בסעיף 13י כתוב "בנוסף לאמור בכל דין, רשאי קצין משטרה או ממונה ביקורת לצוות על הוצאתו של תושב אזור השוהה בישראל ללא היתר".
דוד רותם: השאלה מה זה היתר.
אפרת חקאק: ברור שמדובר באישור כניסה מחו"ל ובאישור כניסה מאיו"ש.
אפרת חקאק: אנחנו נצטרך למצוא את הביטוי שכולל את שניהם.
אפרת חקאק: בסעיף (3) קבענו ששר המשפטים רשאי בצו, באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט, לקבוע כי משטרת ישראל רשאית לערוך השוואה חד-פעמית בנתוני זיהוי שהופקו באמצעי זיהוי שניטלו לפי חיקוק אחר ושייקבעו בצו, לבין נתוני זיהוי שבמאגר הפלילי.
אפרת חקאק: בסעיף 7 להצעת החוק יש תיקוני נוסח קלים.
אפרת חקאק: האם הוועדה מאשרת את הסעיף הזה?
יפעת רווה: בדרך כלל לא מקבלים רישיון ישיבה אלא היתר.
דוד רותם: אין הגדרה של היתר בחוק.
אלעזר כהנא: היתר לפי איזה חוק?
יפעת רווה: חוק הכניסה לישראל.
דוד רותם: כתוב בחוק שהכניסה לישראל היא על פי רישיון ישיבה.
יפעת רווה: נבדוק אחר כך את המינוח.
אפרת חקאק: על סעיף 8, שזה מסירת מידע מהמאגר.
אפרת חקאק: עברנו בדיון הקודם.
אפרת חקאק: העברנו מבחינת הנוסח את החלוקה לגבי התוספת לסעיף (ג).
אפרת חקאק: כתבנו שלגוף המנוי בתוספת השנייה יינתן המידע כמפורט להלן.
אפרת חקאק: הפרדנו בין הגופים.
אפרת חקאק: נעבור שנייה לתוספת כי התוספת קשורה לסעיף הזה.
אפרת חקאק: קבענו שהגופים שיקבלו את כל המידע הכולל דנ"א, טביעות אצבע, תצלומים יהיו אינטרפול, אירופול, משטרה פדראלית או מדינתית, משטרה מחוזית או עירונית, רשות תביעה של מדינה או של גוף המנוי בתוספת זו ורשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק פלילית.
אפרת פינק: זה כל גוף.
אלעזר כהנא: זה לא כל גוף, כי יש את חלק ב'.
דוד רותם: חלק ב' זה משטרת הגבולות ורשות לאכיפת חוק שאינו פלילית.
אפרת חקאק: בדיון הקודם היושב-ראש ביקש לצמצם את סעיף (2).
אפרת חקאק: מי שיקבל רק תצלומים זה הרשות להגנה על עדים שמופיעה בחלק ג'.
אפרת פינק: רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק שאינה פלילית יכולה להיות עירייה.
דוד רותם: כתוב מדינתית.
דוד רותם: רשות לניירות ערך במדינה אחרת.
אפרת פינק: אני לא יודעת אם בארץ הם מקבלים טביעות אצבע מהמאגר באופן שוטף.
אפרת פינק: לא מדובר באיזו שהיא בדיקה שהם מבקשים לערוך, אלא בקבלת מידע מהמאגר בצורה יותר רחבה.
דוד רותם: אנחנו מדברים רק על טביעות אצבע ותמונות.
דוד רותם: זה לא מידע גנטי.
רפי ציון: יש גם מסננים נוספים בגוף החוק.
רפי ציון: התוספת היא לא חזות הכל.
רפי ציון: יש מסננים נוספים של מטרות המסירה רק לצורך פלילי.
אפרת פינק: זה לא שהרשות פונה ומבקשת לערוך בדיקה ואז אתם מחזירים לה, אלא מדובר בהעברת מידע שלם לאותו גוף.
אפרת פינק: אז אתה לא יודע מה קורה עם המידע הזה.
אפרת פינק: הוא מסתובב לו בעולם בין כל הרשויות.
אפרת חקאק: על כל הסעיפים האחרים בסעיף 8 דיברנו.
אפרת חקאק: האם הוועדה מאשרת את סעיף 8?
אפרת חקאק: על סעיפים 9,10,11,12 ו-13 אין הערות.
אלעזר כהנא: אני רוצה להעיר לגבי סעיף 11טז(2)(ד).
אלעזר כהנא: נחתם הסכם בין משטרת ישראל לגוף משטרתי.
אלעזר כהנא: בהצעה שלנו זה הייה בין מדינת ישראל למדינה אחרת, לא בין משטרות.
אלעזר כהנא: ההסכמים האלה הם כמעט תמיד הסכמים שהמדינה חתומה עליהם, השר חתום עליהם, לא המשטרה.
אלעזר כהנא: זה נכון שיש הסכמים לשיתוף פעולה בין משטרות, אבל מבחינת חתימת הסכמים בינלאומיים באישור הממשלה מי שחותם זה השר.
אלעזר כהנא: אני לא מבין למה זה בין משטרות.
דוד רותם: אתה רוצה שייכתב בין מדינת ישראל למדינה אחרת?
דוד רותם: אתם אמרת שלא כי..
אלעזר כהנא: בין מדינת ישראל או משטרת ישראל למדינה אחרת או גוף באותה מדינה.
דוד רותם: אם חותמת על זה מדינת ישראל ולא המשטרה לא צריך לכתוב את המילה "או".
אלעזר כהנא: בדרך כלל זאת מדינה.
אלעזר כהנא: יכולים להיות גם הסכמים בין משטרות.
דוד רותם: האם מדינת ישראל חותמת, או משטרת ישראל חותמת?
דוד רותם: יהיה כתוב בין מדינת ישראל ואז היא חותמת רק עם מדינות, לא עם גופים אחרים.
אפרת חקאק: אנחנו שינינו את זה.
דוד רותם: שינינו את זה כי ביקשתם.
אלעזר כהנא: אני לא זוכר שביקשנו.
אלעזר כהנא: משטרת ישראל מול משטרות אחרות זה בטח לא מספיק, כי אנחנו יודעים על הסכמים בין מדינה למדינה.
דוד רותם: פתרנו את הבעיה.
דוד רותם: החלטנו בין מדינת ישראל למדינה אחרת.
רפי ציון: אם החשש הוא מפני הצלבה של הסכם בין מדינה מול משטרה, אז אפשר לכתוב מדינת ישראל ומדינה אחרת או משטרת ישראל מול גוף במדינת ישראל.
דוד רותם: תחליטו אם משטרת ישראל חותמת או המדינה חותמת.
דוד רותם: כל פעם יש לכם דעה שונה מי חותם על הסכמים.
דוד רותם: בפעם הקודמת תיקנו את זה כי רציתם משטרת ישראל, עכשיו אם אתם רוצים מדינת ישראל תהיה מדינת ישראל.
אלעזר כהנא: הניסוח המקורי של המדינה העלה את שתי האופציות.
דוד רותם: אין שתי אפשרויות.
דוד רותם: אתם תחליטו מי חותם על ההסכמים הבינלאומיים, האם המשטרה או המדינה.
אלעזר כהנא: יש הסכמים כאלה והסכמים כאלה.
דוד רותם: זאת אומרת שיש הסכמים שהמשטרה חותמת עליהם.
אלעזר כהנא: זה המיעוט, אבל יש.
דוד רותם: על ההסכמים האלה אני לא בטוח שאני רוצה למסור חומר.
אלעזר כהנא: נניח שהשר לביטחון פנים חתם הסכם עם משטרת גרמניה.
אלעזר כהנא: בגרמניה מי שחותם זו לא המדינה.
אלעזר כהנא: מבחינת המדינה אני מסכים שאנחנו מדברים רק על הסכמים שהמדינה חותמת.
אלעזר כהנא: במדינות אחרות זה יכול להיות המדינה או המשטרה.
דוד רותם: נחתם הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת או גוף משטרתי במדינה אחרת.
דוד רותם: כל עוד המדינה חותמת אין לי בעיה.
אפרת חקאק: בסעיף (ד) נכתוב בין מדינת ישראל לבין מדינה אחרת או גוף משטרתי.
סיגל כספי: לא בהכרח משטרתי.
אלעזר כהנא: מדינה או גוף.
דוד רותם: לפני רגע אמרת לי שבגרמניה המשטרה חותמת, לא המדינה.
דוד רותם: אין לי גוף אחר.
דוד רותם: אם תחתום מחר עם לשכת עורכי הדין בלונדון על מסירת מידע אני לא אתן לך.
דוד רותם: כשאתם לא יודעים להחליט אתם צריכים ללכת הביתה ולהחליט.
סיגל כספי: זה לא שאנחנו לא יודעים להחליט.
סיגל כספי: השרות הפדראלי האמריקני או ה-BKA אלה סוכנויות לאכיפת חוק, זה לא משטרה.
גלי בן-אור: אולי צריך להגדיר את זה כגוף אכיפת חוק.
אפרת חקאק: האם היושב-ראש מקבל את הנוסח של גוף אכיפת חוק במקום משטרתי?
דוד רותם: הפיקוח העירוני בעיריית ירושלים הוא גוף אכיפת חוק?
אלעזר כהנא: אפשר של מדינה.
דוד רותם: ביקשתם להוריד אתמול את המילה "אכיפה" מהפיקוח בעברייני מין כי המפקחים האלה אינם אוכפי חוק.
דוד רותם: מה זה גוף אכיפת חוק?
אלעזר כהנא: גוף מדינתי.
דוד רותם: מה זה גוף מדינתי לאכיפת חוק?
אפרת חקאק: זה מונח שהשתמשנו בו גם בתוספת.
דוד רותם: את יכולה לכתוב הסכם בין מדינת ישראל לבין מדינה או גוף מדינתי לאכיפת חוק.