GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארי דאבנר: אני לא מבין את הכוונה לגבי כל הצו מזה, כי כנראה, לפי זה, צריך לזהות שתי תעודות לגבי לקוח שהוא תאגיד, אני צריך לבקש שהיושב-ראש של החברה יגיע ויזדהה, וגם המנהל יגיע ויזדהה, וגם אני צריך לדווח לרשות על כל הצדדים, כולל התאגיד, המנהלים, הדירקטורים, על כל פעולה, ואי-אפשר אפילו לומר מי באמת מקבל השירות, איך אני מסמן שהחברה הוא מקבל השירות ולא יושב-ראש הדירקטוריון - לא ברור מה הכוונה ב"גם" - אם זו עוד אפשרות.
ארי דאבנר: אשמח אם הנושא יובהר.
אוהד מימון: אדוני, אני מתנצל – שכחתי הערה אחת: ביחס להגדרה של מורשה חתימה, נאמר פה: מי שבעל חשבון ייפה את כוחו לפעול בחשבונו.
אוהד מימון: מאחר שאין פה הגדרת חשבון, אני מציע לומר במפורש למה הכוונה – האם הכוונה לבעל חשבון בנק, האם הכוונה לחשבון אצל נותן שירותי מטבע.
אוהד מימון: ההגדרה הזאת לא ברורה.
ניר דולב: אל"ף, הועלו כאן הרבה הערות.
ניר דולב: אגב, גם נציגים שדוברים כאן את ההערות שלהם לא מסרו במסגרת הטיוטה שפורסמה להערות הציבור, כי עברנו על ההערות האלה והתייחסנו אליהן.
ניר דולב: חלק – חבל שמגיעים יום וחצי לפני הדיון, כי כן אולי היינו- - -
דוד רותם: הם לא צריכים להגיע אפילו שעה לפני הדיון.
דוד רותם: בדיון דנים בזה, ואתם צריכים להיות מוכנים לכל הערה.
ניר דולב: אין ספק בזה, אבל גם בהמשך יש הערות מהותיות, שאנחנו מסכימים להן, כמו הסדרת התחום הזה בכלל במסגרת אחרת, שבמסגרת הדיון זה משהו שלא נוכל לעשות, כנראה.
ניר דולב: לגבי ההערה של עו"ד מימון במקבל שירות, לגבי ההבהרה, באילו שירותים מדובר, אחרי המילים "לרבות ספק המבצע עסקה עם לקוח", ניתן להוריד "באמצעות כרטיס חיוב", ולהוסיף: כאמור בסעיף 11ג(א)(6) לחוק, ואז זה נותן מענה, כי זו היתה הכוונה.
יואב צבר: הכוונה לכרטיסי חיוב בלבד.
אוהד מימון: אמרתי את זה מהצד שלכם.
אוהד מימון: שלא יבוא מישהו ויבקש שירותי ניכיון, והוא לא צריך להזדהות בשמו, ויגיד: אני מבקש את זה עבור- - -
יואב צבר: באמצעות כרטיס חיוב.
יואב צבר: זו הכוונה.
ניר דולב: לגבי הסיפא של הגדרת מבקש שירות, יש מקום אולי להוריד גם, כי במבקש שירות זה פחות רלוונטי, בניגוד למקבל השירות, ויש מקום אולי להוריד מהמילה "ובתאגיד", כי אין לזה משמעות פה בניגוד למקבל השירות.
דוד רותם: אז תורידו.
גולן שלומי: בנקודה הזאת הייתי רוצה להתייחס לדברי חברי, להערתו, שלדעתו, היה צריך להעביר את ההערות קודם לדיון.
דוד רותם: זה אחרי הישיבה, בחוץ.
דוד רותם: אין לי זמן לעניינים האלה.
מאיה לדרמן: יש הגדרת מורשה חתימה לצורך סעיף 16, שירותי ניכיון, שם מופיע המונח.
אוהד מימון: אם זה כך, אני מציע שנאמר שהכוונה היא לשם.
מאיה לדרמן: סעיף ההגדרות חל על הצו, איפה שמופיע המונח.
מאיה לדרמן: אם הוא מופיע במקום נוסף, שזה לא רלוונטי, אפשר להתייחס.
מאיה לדרמן: המונח מופיע בסעיף 16.
מאיה לדרמן: אני יכולה לבדוק אם מופיע בעוד מקומות, אבל שם זה רלוונטי.
דוד רותם: פרק ב'.
ניר דולב: פרק ב': חובות הזיהוי.
ניר דולב: 2.
ניר דולב: הכרת הלקוח.
ניר דולב: (א) נותן שירותי מטבע לא ייתן למקבל שירות קבוע שירותי מטבע ביחס לפעולות החייבות בדיווח, כמפורט בסעיף 8(א), בלא שזיהה את מקבל השירות, ובלא שביצע לגביו, פעם אחת לפחות, הליך של הכרת הלקוח, לפי מידת הסיכון שלו להלבנת הון ומימון טרור; לעניין זה, "הליך של הכרת הלקוח" - בין השאר, בירור מקור הכספים שבאמצעותם נעשית הפעולה, עיסוקו ומטרת הפעולה; לגבי תושב חוץ – גם זיקתו לישראל ואם הוא איש ציבור זר; לגבי מי שהוא בעל עסק – גם סוג עסקיו; נותן שירותי המטבע יערוך רישומים של פרטים אלה לפי הנחיות שיקבע הממונה.
ניר דולב: (ב) נותן שירותי מטבע לא ייתן שירות מטבע לאיש ציבור זר, אלא אם כן התקבל אישור לכך מנושא משרה אצל נותן שירותי המטבע, לרבות מי שכפוף ישירות למנהל הכללי; מתן אישור כאמור ייבחן לפי מידת הסיכון של הלקוח להלבנת הון ומימון טרור; התברר במהלך ההתקשרות כי לקוח הוא איש ציבור זר, לא יבצע נותן שירותי המטבע פעולה עד לקבלת אישור כאמור להמשך ההתקשרות.
ניר דולב: (ג) נותן שירותי מטבע יבצע בקרה שוטפת בהתייחס להליך של הכרת הלקוח שביצע למקבל שירות קבוע לפי מידת הסיכון של מקבל השירות להלבנת הון ולמימון טרור, ויעדכן את רישומיו לפי זה; התעורר ספק ביחס לזהות מקבל שירות קבוע או לאמיתות מסמכי הזיהוי שנמסרו לנותן שירותי המטבע, יבצע נותן שירותי המטבע הליך של הכרת הלקוח פעם נוספת.
ניר דולב: (ד) נותן שירותי מטבע אשר אינו מחויב בהקמת מאגר מידע ממוחשב, לפי סעיף 14(א), יבדוק, אחת לשישה חודשים, מיהם מקבלי השירות הקבועים שנוספו ללקוחותיו ב-6 החודשים שקדמו למועד הבדיקה, בכל סניפיו, ויבצע ביחס אליהם הליך של הכרת הלקוח.
ניר דולב: (ה) נותן שירותי מטבע יקבע נוהל ליישום החובות לפי צו זה; נותן שירותי מטבע רשאי לאמץ את הנוהל המומלץ המפורט בתוספת השנייה, וכן לקבוע נהלים נוספים לצורך יישום החובות לפי צו זה.
גולן שלומי: כאן אין התייחסות למקרה שהצבעתי עליו קודם, של נותן שירותי מטבע שנותן שירותים לנותן שירותי מטבע.
גולן שלומי: יושבים פה באולם נותני שירותי מטבע שמבצעים העברות לחו"ל – זה כל עיסוקם.
גולן שלומי: הם נותנים שירותים לנותני שירותי מטבע אחרים, וחובתם לברר את מקורות הכספים של מקבל השירות.
גולן שלומי: זה עניין שאינו ניתן לביצוע לחלוטין, כי מקבל השירות לצורך העניין, נמצא באילת, נכנס לסניף צ'יינג' באילת, ומבקש להעביר סכום כסף.
יואב צבר: אז הוא אומר: אני נותן שירות מטבע, ואני מקבל מלקוחות מזדמנים- - -
גולן שלומי: אבל מקבל השירות הוא אותו אדם שנכנס.
יואב צבר: הוא מבקש השירות.
גולן שלומי: לנש"מ השני יש בעיה.
יואב צבר: הנש"מ השני פותח תיק הכרת הלקוח לנש"מ הראשון.
גולן שלומי: זה לא מה שכתוב פה – הוא לא מקבל השירות שלו.
יואב צבר: אבל הוא מקבל שירות קבוע.
גולן שלומי: זה לא מה שכתוב בהגדרה.
יצחק כהן: מבקש השירות של אותו לקוח שלך, שהוא נש"מ, הוא גם נש"מ.
יצחק כהן: הוא מבצע הליך של הכרת הלקוח, אותו לקוח קצה שבא אליו.
יצחק כהן: אם הלקוח הזה קבוע, אתה יכול לשאול אותו את מטרת ההעברה.
יצחק כהן: לקוח שלך שואל אותו מה מטרת ההעברה, ואתה מקבל את המידע הזה.
יצחק כהן: זה לא סיפור גדול.
גולן שלומי: הוא מחויב לבצע את הבירור של מקורות הכספים- - -
יצחק כהן: לך יש לקוח שהוא נש"מ?
דוד רותם: כאשר יש בעיה, מי מקבל השירות ונותן השירות, הנש"מ הראשון לא בתוך הסעיף הזה.
דוד רותם: הוא לא בתוך הסעיף בכלל.
גולן שלומי: הנוסח שהקראת, אחת ל-12 חודשים- - -
דוד רותם: תקראו את הסעיף – הנש"מ הראשון, זה שמבקש – לא בתוך הסעיף, ללא קשר לסעיף זה.
יצחק כהן: הערת היושב-ראש נכונה, כי מקבל השירות זה לקוח קצה בסוף.
יצחק כהן: זה לא הנש"מ שלך.
יצחק כהן: אותו פועל סיני שרוצה להעביר את הכסף לאותה מדינה.
גולן שלומי: יש פה שרשור – אין מבקש שירות קבוע אלא מקבל שירות קבוע.
מאיה לדרמן: נכנס הנש"מ השני.
מאיה לדרמן: אם הוא הצהיר שהוא עושה את זה עבור עצמו, הוא מקבל השירות.
מאיה לדרמן: שואלים אותו, עבור מי הוא מבצע.
גולן שלומי: אצל הנש"מ השני מי יהיה מקבל השירות?
מאיה לדרמן: אם זה שנכנס אליו הצהיר: אני מבצע את זה עבור עצמי – אם הוא מצהיר שהוא מבצע את זה עבור אחר, הוא לא נכנס להגדרה, כי הוא לא מקבל השירות אלא מבקש השירות.
מאיה לדרמן: לכן יש חובת ההצהרה.
ניר דולב: הסעיף שונה, וזה פעם אחת לפחות ולא אחת ל-12 חודשים.
אלעזר שטרן: אני חושב שאתם אוחזים בנוסח שנשלח לוועדה.
אלעזר שטרן: אתמול בשעה 13:00 לערך הועלה לאתר הוועדה נוסח מתוקן לקראת הדיון היום.
אלעזר שטרן: השינוי הוא: במקום המילים "ובלא שביצע לגביו אחת ל-12 חודשים לפחות" – יהיה כתוב: "ובלא שביצע לגביו פעם אחת לפחות".
אוהד מימון: אדוני, יש לי שתי הערות בהקשר סעיף 2: ראשית, מדובר במקבל שירות קבוע, ולמדנו לפני מספר דקות שהוא גם בתאגיד מי שאינו יושב-ראש הדירקטוריון או מנהל התאגיד.
אוהד מימון: האם הכוונה היא שנותן שירותי המטבע יבצע הכר את הלקוח ובירור מקור הכספים של התאגיד, או שמא של יושב-ראש הדירקטוריון ומנהל התאגיד?
יואב צבר: של התאגיד, אבל התאגיד לא יודע לבקש – אין לו פה – הוא שולח את המנהל לבקש.
אוהד מימון: ברגע שזה נאמר לפרוטוקול, חזקה שכך זה ייעשה.
יואב צבר: אם מנהל התאגיד יבוא לבקש שירות בשביל עצמו, שהוא גם מקבל, גם עליו יעשו את זה.
אוהד מימון: אין מחלוקת; פשוט הנוסח לא היה מספיק ברור.
אוהד מימון: הערה שנייה, אני מפנה לסעיף 2ב, לפיו נותן שירותי מטבע לא ייתן שירותי מטבע לאיש ציבור זר.
אוהד מימון: להבדיל מהסעיפים האחרים לאורך כל הצו, כאן לא נאמר מה ההגבלה שחלה ביחס לסכומים של שירותי מטבע לאיש ציבור זר.
אוהד מימון: אני מזכיר שחובת הזיהוי חלה מסכומים מסוימים, ולכן לדעתי יש להכפיף את זה – או כאמור בסעיף 8א או לאותם מקבלי שירות שאנחנו יודעים את פרטיהם, אבל אמירה כללית שלא ייתן שירותי מטבע לאיש ציבור זר היא לא ריאלית בהינתן הצו הזה.
יואב צבר: עקרונית אין לנו התנגדות.
אוהד מימון: אני מציע להכפיף את זה לכאמור בסעיף 8א – שם אתם קובעים את המסגרות של הסכומים שדורשים זיהוי.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אני רוצה כהערה כללית לשאול את הממונה על רשות הלבנת הון, האם אתם מתכוונים לעשות קורסי הדרכה לצ'יינג'ים?
אברהם מיכאלי: השאלה מוכוונת.
פול לנדס: אדוני, אתה מתפרץ לדלת פתוחה.
פול לנדס: הנושא של הדרכות לגופים הפיננסיים ובכללם הצ'יינג'ים נעשים על-ידי הרגולטורים בשיתוף הרשות לאיסור הלבנת הון.
פול לנדס: יש לנו גם מענה שאנחנו עובדים במשותף עם משרד האוצר.
פול לנדס: אנחנו מקבלים עשרות פניות מדי חודש, שאלות הבהרה.
פול לנדס: אנחנו שירותיים גם בנושא הדרכות, גם בנושא מתן מענה לשאלות.
פול לנדס: אנחנו רואים את החשיבות בסיוע, בהבנת הצו.
אברהם מיכאלי: יש לי תחושה שאתם לא בקיאים במה שקורה בשטח.
אברהם מיכאלי: כל ההדרכות האלה – אני מאחל שתצליחו עם זה, אבל אני פוחד שאתם לא מתעסקים עם שטח נכון.
יואב צבר: אנחנו מתעסקים עם השטח, רואים אותם, הם יושבים פה ואנחנו מכירים אותם, יודעים איך הם פועלים, מי הם, מכירים את פעילותם.
יואב צבר: אגב, הפעילות שלהם היא בהיקף של כ-100 מיליארד שקל שנה.
יואב צבר: אם לא תמסד את השוק הזה – יש לי הרבה הערות מעבר לצו הזה על איך צריך להתנהל השוק הזה, בחקיקה נפרדת, לדעתי, ואני מקבל את ההערות שלך, שלומי, שכתבת, בשתי ידיים, אבל עדיין צריך לעשות משהו עד שתהיה חקיקה מסודרת בנושא הזה, וזה פשוט טיפה בים, שמנסים למצב את השוק הזה.
יואב צבר: יש לו שם של שוק לא טוב.
יואב צבר: לדעתי, זה שוק מצוין, שצריך למסד אותו לטובת האזרח, שלאזרח יהיה טוב, שהוא יכול ללכת לנותן שירות מטבע, להסתכל למישהו בעינים, ולעשות עסקה אמינה.
יואב צבר: היום השם הוא לא כזה, וחבל, כי הם כאלה.
יואב צבר: לא כולם בורים, ממש לא.
יואב צבר: לכן אני חושב שהצו בעיניים זרות, שמסתכלים על נותני שירותי מטבע, ולא יודעים להבין את המהויות של העבודה שלהם, נראה אסטרונומי.
יואב צבר: עדיין בעיניים שלי, ואני מכיר את העבודה שלהם בקוצו של יוד, ובעיניים שלי יש לעשות פה מהפך טוטלי.
יואב צבר: אני חושב שהם מסכימים אתי – עו"ד גולן ועוד הרבה אחרים, אני מניח.
יואב צבר: יושבים פה נציגים מספיק מכובדים שלהם.
גולן שלומי: צריך להתחיל במהפך, מפה.
יואב צבר: המהפך יהיה עוד עשרים שנה, אבל זה רגולציה שהולכת ומתקדמת.
יואב צבר: זה לא בסמכות הרשות; זה בדחיפה שלו, זה חקיקה.
יואב צבר: הוא מבין את זה כמוני וכמוך.
יואב צבר: עדיין צריך לקדם משהו.
אברהם מיכאלי: הרצון טוב, הכוונות טובות, אבל כשאנחנו מחוקקים פה או מאשרים צו, אנחנו ככנסת צריכים להסתכל, מה אני מוציא לשטח מחר בבוקר.
יואב צבר: אתה מוציא מוצר מצוין.
אברהם מיכאלי: יש אנשים שלא קיבלו אתמול את הרשיון לנהל צ'יינג'.
אברהם מיכאלי: הם שלושים שנה שם.
גולן שלומי: אין רשיון לנהל צ'יינג'.
יואב צבר: יש תעודה, והיא מתחדשת פעם בשנה.
אברהם מיכאלי: אתה מבקש בשם המדינה דברים נאותים, הכול טוב, אבל מה תעשה לאדם שמתפרנס מזה עשרים-שלושים שנה, ואתה אומר לו: תשנה עכשיו את כל תפישת החיים שלך, את כל הניהול שלך, ואין ולו הכלים לבצע את הצו הזה?
יואב צבר: יש לו הכלים, כי הוא ממילא עובד כך היום.
יואב צבר: הצו הקיים- - -
אברהם מיכאלי: לפי התאמה לשטח?
יואב צבר: ודאי.
אברהם מיכאלי: אתם לא חיים באותו שטח, כנראה.
יואב צבר: באותו שטח, באותה עמדה, ואת ההערות שלהם אנחנו שומעים.
יואב צבר: בסדר, יש חילוקי דעות, אבל אנחנו חיים אותם, והם חיים אותנו יותר טוב.
גלעד ארדן: עם כל הכבוד לדברים שאומר אדון צבר, ואנחנו מתחברים אליהם בהחלט, השאלה, כשיורדים לפני השטח, ויושבים פה הרבה אנשים שעוסקים בתחום, שנותן שירותי מטבע יקרא משפט בהכר את הלקוח, שהוא צריך לבצע את זה לפי מידת הסיכון שלו להלבנת הון, כשהדבר הזה לא מפנה לטופס ספציפי שהוכתב על-ידי הרשות, לא ברור לי כיצד נותן שירותי מטבע בשטח מתחיל להבין מה זה מידת הסיכון שלו לאיסור הלבנת הון, והאם אותו צ'יינג'ר או נותן שירותי מטבע, מוכשר ככל שיהיה, מתחיל להבין את הטיפולוגיות של הלבנת הון, כאשר נכנס אליו אברהם כהן, וביקש לבצע פעולה, וזה מתחבר בדיוק לחבר הוועדה שכרגע ציין, כיצד הם יתמודדו עם זה וגם אחרי ההדרכות לא תהיה להם התחלת דרך.
אברהם מיכאלי: צריכים לעשות קורס בשב"כ.
גלעד ארדן: לכן בוא לא נכשיל אותם מבעוד מועד, ואם יש צורך, אולי נכון להפנות פה לטופס ספציפי, כי גם כשזה מפנה לתוספת בסעיף ה, לא ברור אם התוספת הזאת היא הכר את הלקוח, ורצוי שהרשות תערוך טופס מסודר, שיהיו בו אין ספור שאלות, אבל שהמגרש יהיה מאוד מוגדר.
פול לנדס: לא צריך קורס בשב"כ.
פול לנדס: למשל, יש חלופה קצת יותר יעילה של פרסום טיפולוגיה בנושא של איסור מימון טרור, כדי שאנשים שרוצים לקרוא ולהבין, יכולים לדעת מה הסכומים שיש.
פול לנדס: אני רוצה להתחיל מנקודת המוצא שדיברת על פעילות הצ'יינג'.
פול לנדס: הצו שיש כרגע בנוי על פלטפורמה קיימת, שהצ'יינג'ים הוותיקים – שהם מבצעים אותה.
פול לנדס: הצו מוסיף הוראות מסוימות שהן בבחינת פערים שיש לנו ביחס למה שיש בעולם.
פול לנדס: לא המצאנו את הגלגל, הדברים האלה מבוצעים בעולם, ובצורה טובה, גם בלי הטופס.
פול לנדס: החלופה של הטופס, למשל, זה מה שעשינו בצו הזה, בשיתוף עם משרד האוצר, כשפרסמנו תסמינים שמהם ניתן להבין, למשל, מה מוקדי הסיכון שיש בפעילות פיננסית.
פול לנדס: לכן רוב ההוראות כבר נמצאות בצו.
פול לנדס: אני מפנה את חבר הכנסת מיכאלי לצו הקיים.
פול לנדס: יש אלמנטים מסוימים שעליהם הוספנו.
פול לנדס: שנית, אם לנותן שירותי מטבע יש שאלה – אל"ף, יש יועצים משפטיים, ויש יועצים משפטיים, עורכי דין, שמתמצאים בתחום הזה, כפי שיש יועצים משפטיים לגופים פיננסיים אחרים שחלות עליהם הוראות בעניין הכרת הלקוח – דבר אחד.
פול לנדס: דבר שני, יכולים לפנות בשאלות, אם זה למשרד האוצר, אם זה לרשות לאיסור הלבנת הון, לשאול את השאלות.
פול לנדס: כל שאלה מקבלת מענה במהירות האפשרית, ואם יש שאלות הבהרה, אנחנו בכנסים מסבירים.
פול לנדס: צ'יינג' שרוצה לקבל תשובה לבעיה, לשאלה, הוא פונה ומקבל מענה.
גלעד ארדן: אפילו סעיף א, שמדבר על הכרת הלקוח, לא מפנה לעל-פי הוראות סעיף ה או התוספת השנייה.
גלעד ארדן: זה משאיר את זה פתוח לחלוטין.
גלעד ארדן: תקרא את מה שכתוב.
פול לנדס: נקודה נוספת לחבר הכנסת מיכאלי - לראשונה בצו הזה הוספנו טיוטת נוהל, שאין אותה בצו אחר, בדיוק כדי לסייע לאותם נותני שירותי מטבע שלא הצליחו לכתוב נהלים במה שהם פחות מתמצאים בו, אלא ייקחו נוהל קיים, שעבר גם את עיני משרד האוצר, עיני הרשות לאיסור הלבנת הון, ויוכל לאמץ את הנוהל הזה.
פול לנדס: ניסינו מאוד לבוא לקראת נותני שירותי מטבע מתוך הבנה שמדובר בשוק שיש לו הייחודיות שלו.
לילך וגנר: לנוהל, לפי בקשת הייעוץ המשפטי של הוועדה, הוא אופציונלי, כלומר בתחילה ניסחנו את זה כך שהנוהל הוא חובה, ולכן אנחנו לא יכולים להפנות כפי שהצעת לנוהל, כי יכול נותן שירותי המטבע לקבוע לעצמו נוהל אחר.
אלעזר שטרן: הנוהל כללי.
לילך וגנר: הוצע שסעיף 2א יפנה לנוהל, אבל אנחנו לא יכולים להפנות לנוהל, כשהוא אופציונלי.
אלעזר שטרן: גם אם היה מחייב, זה לא היה מכסה את 2א.
ניר דולב: גם יש הסיפא שמכסה את זה.
ניר דולב: בסעיף קטן (ב), בהקשר להערה של עו"ד מימון – לא ייתן שירותי מטבע לאיש ציבור זר, ניתן להוסיף: בסכום העולה על הסכום הקבוע בסעיף 3א, ואז זה יותאם.
יעקב חיחינאשוילי: שלום, אנחנו עובדים בצ'יינג' הכיכר בתל-אביב.
יעקב חיחינאשוילי: לגבי הסעיפים שהקראת, אנחנו צריכים לשים ביקורת הגבולות.
יואב צבר: צריך לעשות גילוי נאות לגבי ההתנהלות שלכם בית משפט - אתם עומדים בהליך משפטי.
יעקב חיחינאשוילי: נכון.
יעקב חיחינאשוילי: הורדת עלינו 700 אלף.
דוד רותם: אתם יודעים כמה אנשים עומדים בהליך משפטי?
יעקב חיחינאשוילי: לפי הסעיף, אנחנו צריכים לשים אדם אחד בביקורת הגבולות, בכניסה, שיזהה את האנשים – מיהו, מהו, ואחר כך עוד אחד שיעשה הכול.
יעקב חיחינאשוילי: אנחנו שולחים לכם דיסקטים כל חודש עם כל הפרטים של כולם, כולל תעודת זהות, כולל שם מלא, כולל תאריך לידה.
יעקב חיחינאשוילי: עד לפני שלוש שנים לא היה צורך בתאריך לידה, אבל בשנים האחרונות כן צריך.
יעקב חיחינאשוילי: אנחנו שולחים לכם דיסקטים בבקשה לבדוק לפי הדיסקטים, מי האיש.
יעקב חיחינאשוילי: אני לא צריך ללכת לעבוד בשב"כ או ב-CIA.
יעקב חיחינאשוילי: נתתי לך שם משפחה, תעודת זהות , כתובת – נדמה לי שזה מספיק.
יעקב חיחינאשוילי: מי שצריך לעשות את העבודה היותר עמוקה זה אתם ולא אני.
יעקב חיחינאשוילי: אני לא יכול להיות השוטר שלכם, ואני לא מתעסק עם עבריינים.
יעקב חיחינאשוילי: אנחנו מוגדרים כולנו בתור עבריינים.
יעקב חיחינאשוילי: זו ההגדרה שלכם לגבי כל הצ'יינג'ים, בלי יוצא מהכלל, ואתם מורידים עלינו קנסות.
יעקב חיחינאשוילי: בדקת, שאתה מבקש ממני 700 אלף שקל, האם יש לצ'יינג' הזה?
יעקב חיחינאשוילי: תענה לי בבקשה.
יעקב חיחינאשוילי: התקשרתי לריצ'ארד, ענה לי, אומר: יש לך עיצום כספי, קודם כל נתתם לי לשלם את האגרה – שלחתי.
יעקב חיחינאשוילי: יש לי אישור פקס, שקיבלתם הכול.
יעקב חיחינאשוילי: למחרת ביקשתם עוד אישור, שהייתי בעדות במשטרה לגבי הבנק המחתרתי בבורסה.
יעקב חיחינאשוילי: שלחו, אמרו: הפרקליטות שוקלת אם כן או לא – אלה של הבנק למסחר.
יעקב חיחינאשוילי: אמרתי לו: למי שיש עיצום כספי, הוא לא מקבל אישור לעבוד בצ'יינג'.
יעקב חיחינאשוילי: אנחנו מסווגים בתור עבריינים מספר 1, ומי שאומר אחרת מכם, כולם משקרים.
יעקב חיחינאשוילי: הצ'יינג' שולח דיסקט עם כל הכתובות ועם הכול.
יעקב חיחינאשוילי: תבדקו את הדיסקטים, ותיגשו לאנשים, אם יש לכם בעיה, לא אליי.
יעקב חיחינאשוילי: אני לא יכול להיות שוטר שלכם בשום מצב – לא בביקורת גבולות ולא אצלנו בעבודה.
יעקב חיחינאשוילי: הגיע הזמן שמישהו יגיד את האמת.
יעקב חיחינאשוילי: אני רוצה לראות אתכם, שתעבדו בצ'יינג', ויורידו עליכם מיליון שקל.
יעקב חיחינאשוילי: על מה?
דוד רותם: לא, אנחנו לא דנים בזה עכשיו.
יעקב חיחינאשוילי: זה הכול יחד.
יעקב חיחינאשוילי: הוא רוצה לעשות אותנו שוטרים, ביקורת גבולות.
יעקב חיחינאשוילי: יש בנק ישראל, יש דיווחים – תעבדו הלאה, תעשו את העבודה שלכם.
יעקב חיחינאשוילי: תדפוק לאדם בדלת, תגיד לו: תראה לי מי אתה.
יעקב חיחינאשוילי: אני צריך לבוא אליו הביתה?
יעקב חיחינאשוילי: העבודה שלי זה לקנות דולר ולמכור ולזהות את האדם – תעודת זהות ורשיון נהיגה.
יעקב חיחינאשוילי: עשיתי הכול, החתמתי אותו - זה לא מספיק, לא טוב.
יעקב חיחינאשוילי: הרי אתם צריכים לקחת פרוטקשן כדי שנעבוד.
יעקב חיחינאשוילי: אז אל תיתנו רשיון לאף אחד, ונגמר הסיפור.
יעקב חיחינאשוילי: סליחה ותודה.
אלעזר שטרן: אתמקד בתיקון שאמרת:
אלעזר שטרן: אחרי המילים "לא ייתן שירותי מטבע" - - - בסכום העולה על הסכום הקבוע בסעיף 3א.
אוהד מימון: אדוני, הערה לסדר – מכיוון שיש הערות כלליות, השאלה, אם יינתן זמן לומר אותן?
דוד רותם: כן, רק חבל שלא שלחתם אותן.
אוהד מימון: שלחנו אותן.
דוד רותם: אז תוכלו לדבר עליהן.
שריג דמארי: התיקון שעשיתם אתמול דורש תיקון מתאים בסעיף 2ג, כי שם כתוב: יבצע בקרה שוטפת.
שריג דמארי: אני מניח שזה היה תואם לאחת ל-12 חודשים.
אלעזר שטרן: לא, זה לא קשור.
אלעזר שטרן: זה גם בצווים האחרים, בקרה שוטפת.
אלעזר שטרן: להפך, ברגע שזה רק פעם אחת, יש צורך בבקרה שוטפת – לראות שהפעם הזאת עדיין עדכנית.
שריג דמארי: מקבל את זה.
שריג דמארי: הערה לגבי תאגידים זרים, מקבל שירות קבוע, בהרבה מקראים אין דבר כזה, יו"ר דירקטוריון.
שריג דמארי: יש להתייחס לזה.
שריג דמארי: יש דירקטורים אבל אין יו"ר.
אוהד מימון: הם קיבלו את הערותינו, שלא צריך לבצע על יושב-ראש הדירקטוריון אלא רק על מקבל השירות הקבוע, תאגיד.
שריג דמארי: אבל אין תואר כזה, אז יש לתקן את זה בהגדרות או פה – אחד מהשניים, צריך להתאים את זה.
שריג דמארי: לגבי 2א, שורה אחת לפני הסוף, לגבי מי שהוא בעל עסק, לא מצאתי הגדרה כזו, ובעיניי, זה צירוף מילים מרחיב.
שריג דמארי: מה זה בעל עסק?
קריאה: זה כמו בצווים האחרים.
שריג דמארי: זה רק מחריף את הבעיה.
שריג דמארי: זה בעצם כל אחד.
דוד רותם: אני אזרח ואני לא בעל עסק.
דוד רותם: לא כל אזרח הוא בעל עסק.
שריג דמארי: נכון, אבל "בעל עסק" כולל מסכת גדולה מאוד של אזרחים.
שריג דמארי: אפשר למצוא גם עסקים קטנים שמחזיקים בהם אפילו במניות של חברה.
קריאה: לא כולל שכירים.
שריג דמארי: משמעות עמידה בנהלים – אני חושב שצריך לתת הגנה על מי שעומד בנהלים שהגדרתם.
שריג דמארי: הגדרתם שהוא רשאי לאמץ את הנוהל, ואני חושב שצריך לתת הגנה כלשהי למי שעומד בנוהל.
ניר דולב: העמידה היא בהוראות הצו.
ניר דולב: אם הוא עומד בהוראות הצו, זה לא מעלה ולא מוריד.
ניר דולב: החובה היא לעמוד בהוראות הצו.
שריג דמארי: אבל פרקטית, זו החולייה החסרה- - -
פול לנדס: נהלים - ההגנה היא פה.
שריג דמארי: זה כמו תוכנית קומפליינס של רשות ניירות ערך.
שריג דמארי: אז תכתוב את זה.
אוהד מימון: אני חושב שמה שעו"ד דמארי מתכוון לומר זה שאם מישהו אימץ את הנוהל האופציונלי, חזקה שהנוהל האופציונלי שמקובל עליכם מבטא עמידה בהוראות הצו ביחס להוראות הנוהל.
דוד רותם: בתנאי שהוא עמד בהוראות הנוהל.
קריאה: הוא לא מכסה- - -
אוהד מימון: אולי צריך לומר את זה.
שריג דמארי: לדעתי, זה צריך להיות רשום.
טל ציקורל: איך אפשר לדעת על אדם שהוא אוחז במשרה ציבורית, הן בארץ והן בחו"ל, אם אין לי אתו היכרות, והוא לא מגלה לי, ואתם אומרים לא לתת שירות מסכום שעולה על עד 5,000 ₪?
טל ציקורל: איך אפשר לאכוף את זה ולתת על זה את הדין?
פול לנדס: הנושא הזה עלה בצווים הקודמים.
פול לנדס: המצב כיום פשוט יותר משהיה לפני מספר שנים.
פול לנדס: הקלדה באינטרנט יכולה לתת מושג ראשונה של במי מדובר, ויש גם גופים פיננסיים, יש מאגרי מידע, שחלק מהגופים הפיננסיים אכן מחוברים אליהם.
פול לנדס: אנחנו לא אומרים כאן שיש חובה להתחבר לאותם מאגרי מידע, אבל יש הצהרה של הלקוח- - -
טל ציקורל: על 5,000 ₪ אין הצהרה.
טל ציקורל: גם ב-20 אלף אין הצהרה.
פול לנדס: עד 5,000 ₪ גם אין החובה לגבי איש ציבור זר.
פול לנדס: תוקן עכשיו בסעיף שזה מסכום של 5,000 ₪.
פול לנדס: לכן המשמעות היא שאם יש הצהרת לקוח, מסתמכים עליה.
פול לנדס: יש אפשרות לעשות את הבדיקה במידע גלוי- - -
טל ציקורל: ההצהרה היא בעל פה?
פול לנדס: לשאלתך, אם צריך לבצע חקירה ודרישה ברמה מעמיקה, התשובה היא: לא, אבל צריכה להיעשות בדיקה ראשונה אם אתו אדם הוא אכן מה שמוגדר איש ציבור זר.
פול לנדס: זה לא שונה ממה שרלוונטי גם בצווים האחרים גם של חברי בורסה, גם של מנהלי תיקים, גם של בנק הדואר.
טל ציקורל: אם אחד הנוכחים פה בחדר, אולי אפילו אתה, רוצה לנסוע עם האשה והילדים לטורקיה, ואתה בא לקנות אצלי 2,500 דולר, אתה מבקש ממני לבדוק עליך באינטרנט?
דוד רותם: תשאל אותי, האם אני קצין או פקיד או כל מה שבהגדרה – איש ציבור זר - אני באתי מחו"ל, ובאתי אליו לעשות עסקה.
פול לנדס: ההגדרה לא חלה על איש ציבור מקומי אלא היא חלה כשמגיע מישהו מחו"ל, ובמצב שהוא מבצע אצלך את אותה עסקה, אתה צריך לבצע בדיקה.
פול לנדס: זה נכון.
פול לנדס: אם אתה רוצה להיות סגור באופן מלא, אתה יכול להתחבר לאותן חברות מסחריות, שאתה מקליד את השם, והן נותנות לך מענה.
פול לנדס: במצב שאתה לא מתחבר לאותן חברות, בכל מקרה צריך לבצע בדיקה במידע גלוי, בדיקה לא מעמיקה, כדי לברר אם לקוח מסוים הוא איש ציבור זר.
פול לנדס: כמובן, אם יש הצהרה שלו של מה העיסוק שלו בחו"ל, ואתה רואה על פניו שמדובר באיש ציבור זר, ברור שמדובר באיש ציבור זר.
טל ציקורל: סיימתי 12 שנות לימוד.
טל ציקורל: אם אבדוק בגוגל, ואראה שכתוב על אותו אדם שאני רואה את תמונתו גם באינטרנט באנגלית, ייקח לי הרבה זמן לפענח בדיוק מה כתוב.
טל ציקורל: לאיזה מאגר מידע אני אמור להתחבר?
דוד רותם: אתה צריך לשאול את האיש הזה, מה הוא עושה.
דוד רותם: אנשי ציבור זרים לא מתביישים בזה.
טל ציקורל: ואז לא אתן לו שירות.
טל ציקורל: אם העוזרים של הנשיא מארצות הברית הגיעו לצ'יינג' בתל-אביב למלון דן, ירצו לפרוט 2,500 דולר, ואשאל אותו מה הוא עושה, הוא יענה: עוזר הנשיא, אני לא יכול לפרוט לו.
טל ציקורל: זה נראה לי לא בר-קיום תיירותי בישראל.
דוד רותם: בר-קיום מאוד.
דוד רותם: כל תומכי הטרור מעבירים את הכסף באמצעים כאלה, גם 2,000 דולר.
דוד רותם: זה 2,000 ועוד 2,000 ועוד 2,000.
דוד רותם: אני מכיר כמה אנשי ציבור ישראליים שמעבירים כסף לארגוני טרור.
טל ציקורל: להצהרת השאלון, השאלון יהיה בכתב או בעל-פה, אם אותו אדם אמר לי שהוא רוצה לפרוט, אני צריך להחתים אותו, או מספיק ששמעתי באוזניי?
דוד רותם: אתה צריך לרשום.
דוד רותם: אם זה איש ציבור זר, אתה צריך לרשום את זה אצלך כדי שכשיבואו לבדוק אצלך, יהיה רישום כזה.
טל ציקורל: מעל 5,000 שקל אסור לי לפרוט.
לילך וגנר: לא אסור - מבלי שקיבלת אישור.
יצחק כהן: כמה אנשי ציבור זרים מגיעים אליך, וכמה מהם פורטים 5,000?
ניר דולב: 3.
ניר דולב: רישום פרטי הזיהוי.
ניר דולב: נותן שירותי מטבע לא ייתן שירותי מטבע – במקור נכתב:
ניר דולב: בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים – זה יעלה ל-10,000 שקלים או 5,000 שקלים מול מדינה- - -
אלעזר שטרן: 10,000 כשהפעולה נעשית במזומן, ו-50 או 75 – תלוי באיזה צו – כשהפעולה נעשית לא במזומן.
דוד רותם: אני רוצה להעביר 50 אלף ₪ לחו"ל דרך חיוב כרטיס אשראי.
לילך וגנר: זה נכנס ל-(ב).
דוד רותם: ה-10 זה מזומן.
דוד רותם: אני רוצה לעשות העברה במזומן של 10,000 שקל, אז אני צריך פרטים, אבל אם אני רוצה לעשות באמצעות כרטיס חיוב?
יואב צבר: זה, נדמה לי, 75 אלף שקל.
יואב צבר: זה מופיע בהמשך.
דוד רותם: 75 אלף שקל זה לגבי בנק הדואר, בצו של בנק הדואר.
יואב צבר: לא, יש החרגה בהמשך.
יואב צבר: 6ג, נדמה לי, מדבר על 75 אלף שקל.
גולן שלומי: העברות אינטרנטיות.
דוד רותם: פה העלינו את הסכום, העברה במזומן.
יצחק כהן: במקרה של ניכיון צ'ק – ניתן צ'ק ומתקבל צ'ק.
יצחק כהן: אמרנו שכשהעסקה במזומן – 10,000 לכל הדעות.
יואב צבר: כל פעולה מעל 10,000 שקל - לפי הסעיף הזה.
יואב צבר: אין מה להחריג.
אלעזר שטרן: מה עם מסירת פרטים פיננסיים כנגד המחאת זכות?
יואב צבר: זה פקטורים.
אלעזר שטרן: יכול להיות שזה לא במזומן.
גולן שלומי: למה שלא יירשם במזומן?
אלעזר שטרן: אחת ההערות שלי זה שצריך לבדוק מה קורה בצווים האחרים.
אלעזר שטרן: שם יש הבדל בין מזומן ללא מזומן בסכומים.
ניר דולב: אנחנו חושבים ש-10,000 שקל זה נותן מענה לאלה, למעט החריג לגבי העברה אלקטרונית.
ניר דולב: בסעיף הזה ייכתב: נותן שירותי מטבע לא ייתן שירותי מטבע בסכום העולה על 10,000 שקלים או 5,000 שקלים מול מדינה מנויה בתוספת הראשונה.
דוד רותם: 10,000 שקלים במזומן.
אלעזר שטרן: לגבי דברים שלא מזומן, צריך לקבוע סכום, ופה אין סיבה שנחרוג ממה שיש בצווים האחרים.
יואב צבר: יש בהמשך – על כל פעילות מעל 50 אלף שקל אתה צריך גם לאמת, לא רק לזהות.
יואב צבר: פה זה רק שאלת רישום.
יואב צבר: בהמשך כתוב: 50 אלף שקל.
יואב צבר: תראה את זה בהמשך.
אלעזר שטרן: מדברים על זיהוי.
אלעזר שטרן: אם אדם בא לעשות אצלי משהו שלא במזומן, מאיזה סכום אני צריך לזהות אותו?
יואב צבר: 50 אלף שקל – זיהוי ואימות.
אוהד מימון: הסעיף הזה מתייחס רק לרישום פרטים; לא לזיהוי.
אוהד מימון: הזיהוי נמצא בסעיף 4.
יואב צבר: 10,000 מזומן, וכל הפעילות האחרת לפי סעיף 8.
לילך וגנר: תזכרו את ה-5,000 מול מדינות בסיכון.
אלעזר שטרן: נעבור אחרי זה על הניסוח.
ניר דולב: בלא שירשום לגבי מבקש השירות ומקבל השירות את פרטי הזיהוי המפורטים להלן על פי מסמך הנושא תמונה ומספר זהות: שם; מספר זהות; ביחיד- תאריך לידה ומין; בתאגיד-תאריך התאגדות; מען.
ניר דולב: (ב) לא יעשה נותן שירותי מטבע פעולה של העברה אלקטרונית מישראל לחוץ לארץ בסכום העולה על 5,000 שקלים חדשים בלא שירשום, בכל אחד ממסמכי ההעברה, את פרטי מקבל השירות יוזם ההעברה, לרבות שמו, מענו ומספר זהותו.