GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: בתי המשפט מחויבים לפי תקנות סדר הדין האזרחי, גם כשהם מפנים בלי קשר להפניה של יחידת הסיוע למומחה, להפנות למומחה מרשימת המומחים.
תמי סלע: לבתי הדין אין כיום תקנות כאלה של סדר דין והם לא מחויבים לזה.
תמי סלע: פה יש תקנה שהיה בה ניסיון לעשות את זה.
דוד רותם: תיכף תהיה תקנה כזאת, זה 7 (א).
תמי סלע: בכל אופן, כרגע אין סמכות כזאת ודרך תקנה (ב) הזאת רצינו לנסות להגביר את השימוש גם של בתי הדין ברשימות.
תמי סלע: תקנה 7 - אני צריכה לקחת את הנוסח הקודם.
תמי סלע: אין לי אותו, אבל אצלך יש.
דוד רותם: קחי, בבקשה.
תמי סלע: הנוסח כרגע שהופיע הוא באמת הנוסח שהיה במקור בצו שנשלח אלינו לגבי העמדת מומחה לבית הדין והוא אומר כך, ואני קודם מקריאה את הנוסח המקורי: "7 (א) פנה בית הדין ליחידת הסיוע - - -
דוד רותם: אני לא יודע מה הנוסח המקורי.
דוד רותם: תקראי ישר את הנוסח הזה.
דוד רותם: זה הנוסח הנכון, שינינו קצת.
תמי סלע: הנוסח שהיושב-ראש מפנה אליו הוא נוסח שלב מוקדם יותר של הגרסאות שבו באמת כתבנו סעיף שלפיו בית הדין רשאי לפנות ליחידת הסיוע בבקשה שתמליץ לפניו על מומחה למתן חוות דעת בכתב בענייני משפחה או למנות מומחה כאמור מיוזמתו, והמומחה ייבחר מבין המומחים המנויים ברשימות המומחים, שזה מוסיף על מה שהיה בצו המקורי גם באמת את ההפניה של בית הדין למומחה כפי שקיים בבית משפט לענייני משפחה.
תמי סלע: בנוסח מתוקן חזרנו למקור, אבל זה מה שהקראתי עכשיו.
דוד רותם: מה שהקראת עכשיו זה הנוסח הנכון.
תמי סלע: יש הערות על זה.
שמעון יעקבי: הצו הזה מסדיר את פעילותן של יחידות הסיוע ואת דרך הפנייה של בית הדין אליהן.
שמעון יעקבי: הצו הזה לא יכול להגביל את סמכותו של בית הדין, סמכותו הקבועה של בית הדין לפנות למומחה שאיננו מצוי ברשימה גם ללא פנייה ליחידות הסיוע.
שמעון יעקבי: הניסוח כפי שהוקרא פה לדעתי הוא חורג מההסמכה בחוק העיקרי - אי-אפשר.
דוד רותם: אז בתי הדין יפנו לבג"ץ נגד התקנה הזאת.
דוד רותם: ברגע שאני הכנסתי את מנהל בתי הדין הרבניים למציעים מומחים אז אני - - -
שמעון יעקבי: זה לא באותה רמה, זה לא באותו מישור.
דוד רותם: זה בדיוק באותה רמה.
דוד רותם: אני לא מוכן שייקחו לי מומחים שלא עומדים בתקנות ולא עומדים בתקן ועושים מה שרוצים.
דוד רותם: לא - הם ייקחו מתוך הרשימות את המומחים שלהם.
שמעון יעקבי: אז עם כל הכבוד הראוי, הוועדה איננה מוסמכת על-פי נוסחו של החוק המסמיך להוסיף את ההגבלה הזאת.
שמעון יעקבי: לשם כך יש צורך לתקן את החוק העיקרי, וזאת המציאות המשפטית.
דוד רותם: בוא נאמר כך, התקנה תהיה מנוסחת בנוסח הבא: בית הדין רשאי לפנות ליחידת הסיוע בבקשה שתמליץ לפניו על מומחה למתן חוות דעת בכתב בענייני משפחה.
דוד רותם: המומחה ייבחר מבין המומחים המנויים ברשימות המומחים.
שמעון יעקבי: זה זהה לנוסח ש - - -
דוד רותם: לא, הורדתי דבר אחד.
דוד רותם: הורדתי את המילים: או למנות מומחה כאמור מיוזמתו.
דוד רותם: לא רוצה לנגוע בבתי הדין.
דוד רותם: אני רק מדבר על יחידת הסיוע.
דוד רותם: אתה פונה ליחידת הסיוע, היא תמליץ לך רק מבין המומחים ברשימה.
דוד רותם: מה בית הדין עושה מיוזמתו הוא לא חשוב, תאמין לי.
שמעון יעקבי: אדוני היושב-ראש, זה זהה לאותו הדבר.
שמעון יעקבי: מבחינתי, הנוסח שאדוני אמר כרגע זה הנוסח שקיים וזה הנוסח שמקובל עליי.
שמעון יעקבי: זה אומר שזה לא מגביל את סמכותו של בית הדין לפנות לכל מומחה אחר.
דוד רותם: אני לא בטוח שלבית הדין יש גם היום סמכות כזאת.
דוד רותם: אבל בוא נאמר כך, אני מוכן למחוק את המילים: או למנות מומחה כאמור מיוזמתו.
דוד רותם: אולי מישהו יבין מזה שבית הדין אין לו סמכות.
שמעון יעקבי: אז אולי אדוני יחזור על הנוסח כדי שנדע.
דוד רותם: "בית הדין רשאי לפנות ליחידת הסיוע בבקשה שתמליץ לפניו על מומחה למתן חוות דעת בכתב בענייני משפחה.
שמעון יעקבי: זה בסדר גמור.
ענת ענבר: זה אומר שאנחנו חייבים מבין המומחים.
ענת ענבר: אם פונים אלינו אנחנו חייבים מבין המומחים.
דוד רותם: מכיוון שהורדתי את המילים: או למנות מומחה כאמור מיוזמתו, אז יש בית משפט שגם מפרש את ההשמטות מה הן שוות.
תומר כרמי: את סעיף 6 אנחנו סגרנו?
תמי סלע: כן, מיוזמתו או לפי הצעת מנהל בתי הדין.
קריאה: הצעה או המלצה?
תמי סלע: הצעה, זה אותו הדבר.
דוד רותם: הצעה.
דוד רותם: זה או לפי.
פרץ סגל: תמי, האם תוכלי לחזור על הנוסח של 6?
תמי סלע: 6.
תמי סלע: הממונה הארצי יוסיף על רשימות המומחים - - -
דוד רותם: יכלול ברשימות המומחים.
תמי סלע: זה לא בדיוק אותן רשימות מומחים שמנויות בצו של בתי המשפט למשפחה, אז עדיף לומר: יוסיף על, כי מי שמעמיד את הרשימות לפי הצו של בית משפט למשפחה הוא מנהל בתי המשפט והממונה הארצי.
עדי בלוטנר: אבל אז באמת לא ברור למה צריך את זה.
עדי בלוטנר: הרי הרשימה קיימת ביחידות הסיוע.
תמי סלע: יכול להיות שתהיה פה איזושהי תוספת של רשימת מומחים שהם משמשים את - - -
ענת ענבר: לא, לא.
ענת ענבר: זו צריכה להיות רשימה אחת, אותן משפחות, אותם אנשים, אותן בעיות.
ענת ענבר: אנחנו לא נעשה רשימה לפה ורשימה לשם.
ענת ענבר: כל הרעיון הוא שיחידות הסיוע הן גוף אחד ולא גוף של אלה וגוף של אלה.
תמי סלע: צריך להגיד: יכלול.
ענת ענבר: אנחנו נוסיף כל אחד שיעמוד באמות המידה.
ענת ענבר: אין לנו שיקול דעת.
דוד רותם: יכלול.
תמי סלע: הממונה הארצי מוסיף.
תמי סלע: הם עומדים בקריטריונים.
תמי סלע: זה שיש הצעה או המלצה זה לא פוגע בסמכות - יכלול.
תמי סלע: זה מבוסס על הוראה - - -
דוד רותם: ב-7(ב) אני חושב שצריך להוריד את המילים: "כאילו ניתנה על-ידי מומחה שהוא מינה".
תומר כרמי: כך זה מופיע גם בצו של בית משפט לענייני משפחה.
דוד רותם: אני לא בטוח שיש לו סמכות למנות מומחים.
דוד רותם: אם הוא לא רוצה אותם מתוך הרשימה?
דוד רותם: הוא רשאי לראות את חוות הדעת של המומחה, נקודה.
שמעון יעקבי: זה מדבר על יחידות הסיוע בלבד, תקרא את הרישה.
תמי סלע: כאן זה מומחה שהוא מתוך הרשימה ש - - -
דוד רותם: לא, אבל אני לא רוצה שיהיה כתוב שכאילו ניתנה על-ידי מומחה שהוא מינה.
דוד רותם: אני אומר: הוא רשאי לראות את חוות הדעת של המומחה, נקודה.
שמעון יעקבי: לא, יש לזה משמעות בסדרי הדין.
שמעון יעקבי: כאשר בית הדין או בית המשפט ממנה מומחה בענייני משפחה יש הגבלה על החקירה שלו.
שמעון יעקבי: כשבעל דין ממנה מומחה אז יש זכות מהותית לחקור בחקירה נגדית, להזמין אותו לבית המשפט.
שמעון יעקבי: לעומת זאת, - - -
קריאה: במשפחה אין מומחה של הצדדים.
שמעון יעקבי: זהו בדיוק.
שמעון יעקבי: כשבית המשפט ממנה את המומחה אז אפשר לתת למומחה שאלות הבהרה.
שמעון יעקבי: בבית הדין עדיין אפשר למנות כל אחד מומחה בעצמו.
שמעון יעקבי: הסעיף הזה מבהיר שיש לזה משמעות חשובה שאנשים לא "יכולים" במירכאות להתעלל במומחה ולעשות לו חקירת שתי וערב.
דוד רותם: חשוב לכתוב באופן מפורש שבכלל את המומחה לא צריך לחקור.
שמעון יעקבי: אפשר לבקש שאלות הבהרה כמו בבית המשפט לענייני משפחה.
שמעון יעקבי: זה מקביל למה שכתוב שם וזה טוב.
פרץ סגל: בחוק בתי המשפט לענייני משפחה אין סמכות לצדדים למנות מומחה מטעמם אלא ברשות בית המשפט כי בית המשפט בדרך כלל הוא זה שממנה מומחה ואז המעמד של המומחה הוא מומחה מטעם בית המשפט ולא מומחה של הצדדים.
פרץ סגל: לכן, המילים האלה נוספו.
דוד רותם: צריך יהיה למצוא חבר כנסת שבכנסת הבאה יגיש הצעת חוק.
שמעון יעקבי: או שר שיגיש הצעת חוק ממשלתית.
דוד רותם: בוא נאמר כך, יהיו כמה חברי כנסת שלא יהיו בכנסת הבאה אז יהיו כמה גופים שלא יוכלו להגיש הצעות חוק.
תמי סלע: העברת עניין לגישור – זו גם תקנה שמבוססת על תקנה שקיימת לגבי בתי המשפט לענייני משפחה בתקנות סדר הדין האזרחי.
תמי סלע: בעניין הזה יש תקנה מקבילה לגבי יחידות הסיוע שליד בתי המשפט לענייני משפחה.
תמי סלע: ממה שאנחנו הבנו זה לא כל כך מתבצע.
תמי סלע: זאת אומרת, המגשרים לא באמת מעבירים הודעה בעניין האם קיימות תניות שנוגעות לקטינים או לא, והאם הן מנוגדות לטובת הקטין או לא.
תמי סלע: זה מעורר שאלה איך כן אפשר להפנות את תשומת ליבו של בית הדין.
תמי סלע: האם זו צריכה להיות אחריות של יחידת הסיוע או של המגשר?
תמי סלע: ולאור זה שהמגשרים הם לא בפיקוח היום, האם באמת אנחנו יכולים לסמוך מספיק על המגשר שהוא זה שיידע?
שמעון יעקבי: למה שיחידת הסיוע לא תפנה למגשר שכזה שלא מדווח לה בהתאם לצו והיא תשאל אותו: תתייחס לעניין הזה.
דוד רותם: אין להם כוח-אדם, אין להם מספיק כוח-אדם לכל הדברים האלה.
ענת ענבר: אם אנחנו מוציאים את הגישור החוצה אין לנו כבר אחריות עליו.
ענת ענבר: אנחנו לא יכולים להתחיל לעקוב אחרי כל הגישורים שיצאו החוצה.
ענת ענבר: אם הגישור אצלנו אז אנחנו ננהג לפי כל הכללים.
ענת ענבר: אבל אם הוצאנו החוצה, המגשר צריך לדווח לבית המשפט שמאשר את ההסכם הזה.
ענת ענבר: הלוא בית הדין מאשר את ההסכם, לא אנחנו.
ענת ענבר: למה לערב אותנו?
עירית גזית: למי את מוציאה החוצה?
עירית גזית: איזה מגשרים?
עירית גזית: יש לך רשימה של מגשרים?
ענת ענבר: אנשים יכולים להחליט לבד, לא כל דבר אני צריכה להגיד להם.
ענת ענבר: אנשים יכולים להחליט ללכת לגישור ולהחליט למי הם הולכים.
עירית גזית: הבנתי, אין לך רשימת מגשרים שאת מפנה.
ענת ענבר: קודם כל, אנחנו עוד לא התחלנו.
ענת ענבר: במשפחה בדרך כלל אנשים מחליטים לבד שהם רוצים ללכת לגישור והם הולכים לגישור אם הם רוצים.
בת שבע שרמן-שני: אבל אז איך זה קשור ליחידות הסיוע?
ענת ענבר: זה לא קשור.
בת שבע שרמן-שני: שני אנשים סתם יכולים ללכת למגשר אז הסעיף לא חל עליהם.
בת שבע שרמן-שני: אבל לפי מה שכתוב בסעיף הזה ברגע שהם הלכו למגשר כמו שאת מדברת עליו, יש לו אחריות מול יחידת הסיוע.
ענת ענבר: לא, למה שתהיה לו אחריות מול יחידת הסיוע?
בת שבע שרמן-שני: כי זה מה שכתוב.
ענת ענבר: אני לא חושבת שזה נכון.
ענת ענבר: אני לא חושבת שיחידת סיוע צריכה להמשיך - - -
קריאה: למה אי-אפשר להחזיר אחורה את העניין שגם נושא המגשרים יהיו אצלכם?
ענת ענבר: אבל אנחנו לא רוצים את המגשרים אצלנו.
ענת ענבר: אנחנו עושים חלק מהגישורים, אבל אנחנו לא יכולים לקבל אחריות על גישור שנעשה בחוץ.
קריאה: למה שזה לא יהיה כמו רשימת מומחים?
ענת ענבר: כי כרגע אין תקנות מגשרים.
בת שבע שרמן-שני: ברגע שזה עובר דרך יחידת הסיוע ההליכים מעוכבים.
בת שבע שרמן-שני: זה שונה לגמרי ממצב שבו שני הצדדים הלכו למגשר חיצוני.
ענת ענבר: אבל הם סיימו את הטיפול ביחידת סיוע.
ענת ענבר: הם החליטו לצאת לגישור בחוץ.
ענת ענבר: סיימו את הטיפול.
ענת ענבר: המגשר אחראי לגישור הוא האחראי להודיע לבית משפט, לתת לו את ההסכם.
ענת ענבר: אם אנחנו עושים גישור, אנחנו מעבירים את ההסכם לבית הדין.
ענת ענבר: ברגע שהם יצאו אז הם עזבו אותנו.
ענת ענבר: אנחנו לא יכולים.
ענת ענבר: אנחנו מקבלים 8,000 משפחות בשנה.
ענת ענבר: אנחנו לא יכולים על כל משפחה שיוצאת.
ענת ענבר: אין לנו כוח-אדם לעקוב אחרי זה.
יסכה מזרחי: השאלה היא האם בתי הדין יוכלו לתת המלצה ללכת לגישור ויהיו להם רשימות משלהם?
יסכה מזרחי: האם בתי הדין יוכלו להפנות למגשרים או לא?
דוד רותם: לא, רק דרך יחידת הסיוע.
דוד רותם: הרב יעקבי, בבקשה.
שמעון יעקבי: אני רואה חשיבות דווקא בתוספת שהוספה פה כי אם החלטנו שיחידת הסיוע מפנה לגישור ועולות פה שאלות של טובת הקטינים, ולפעמים יש ניגודי עניינים בין הילדים, בין הקטינים, לבין ההורים, חשוב שיחידת הסיוע תיתן דעתה האם אין בהסכם המוצע, בהסכם שהגיעו אליו הצדדים בגישור, פגיעה בטובת הילדים.
שמעון יעקבי: יש לזה משמעות ולי נראה שחשוב שייתנו דעתם בעניין הזה, שייתנו המלצות לחיוב או לשלילה.
דוד רותם: למה הם צריכים להמליץ?
דוד רותם: זה אחר כך מגיע לבית הדין.
דוד רותם: בית הדין בוודאי מבין בטובת הילדים.
שמעון יעקבי: בית הדין מבין בהכול, ויכול להיות שלא צריך את יחידות הסיוע.
דוד רותם: אדוני מגזים לחלוטין.
שמעון יעקבי: הפוך בה והפוך בה דכולי בה.
דוד רותם: הפוך בה, הפוך בה, כולי בה, ובתי הדין לא הופכים בה ולא יודעים כלום.
בת שבע שרמן-שני: בתי הדין יוצאים מנקודת הנחה שבמה שיוצא ידי יחידת הסיוע נבדקה טובת הילד.
בת שבע שרמן-שני: אם הלכו למגשר פרטי אז הם הלכו למגשר והם הגיעו להסכם.
בת שבע שרמן-שני: כשזה מגיע לבית הדין האחריות על בית הדין, בין אם הלכו למגשר או עשו את ההסכם ביניהם, לבדוק האם טובת הקטין נשקלה או לא.
בת שבע שרמן-שני: פה יש יצור כלאיים כי מצד אחד יחידת הסיוע מודיעה לבית הדין: הפנינו אותם למגשר, ובית הדין מייד מעכב הליכים.
בת שבע שרמן-שני: מצד שני, יחידת הסיוע לא לוקחת אחריות על מה שקורה בהליך הגישור.
ענת ענבר: אבל היא לא יכולה להמשיך לקחת אחריות.
בת שבע שרמן-שני: אני אומרת: היא לא רוצה לקחת אחריות, בסדר - שלא תודיע לבית הדין, שלא יהיה עיכוב הליכים, שיחזור ההליך כמו שהוא.
בת שבע שרמן-שני: אתם שחררתם אחריות, זה לא באחריות שלכם, תודיעו לבית הדין: הם כבר לא מטופלים על-ידי יחידת הסיוע.
בת שבע שרמן-שני: אם הצדדים רוצים להפסיק את ההליכים ביניהם, סבבה.
בת שבע שרמן-שני: אם לא, אז עכשיו זה מתעכב עוד אצל המגשר.
ענת ענבר: אני לא מבינה מה הבעיה.
ענת ענבר: למה שלא נודיע לבית הדין שהם התחילו גישור במקום מסוים ואז אותו מגשר מגיש את ההסכם לבית הדין, בית הדין בודק אותו.
בת שבע שרמן-שני: כי אנחנו לא יודעים מה קורה אצל המגשר ובינתיים ההליכים מעוכבים בבתי הדין הרבניים.
ענת ענבר: את רוצה שאני אעקוב אחרי מה שקורה אצל - - -
בת שבע שרמן-שני: אני לא רוצה שתעקבי, אבל אני לא חושבת שבית הדין צריך עכשיו לעכב הליכים.
בת שבע שרמן-שני: אני חושבת שברגע שאת אומרת: זה לא בידיים שלי, בית הדין הרבני צריך להבין שזה יצא ידי יחידת הסיוע ועכשיו חוזרים למסלול הרגיל.
בת שבע שרמן-שני: הצדדים רוצים ללכת למגשר, ילכו למגשר.
בת שבע שרמן-שני: הצדדים רוצים להגיע להסכם ביניהם, יגיעו להסכם ביניהם.
בת שבע שרמן-שני: זה יהיה כלי לסחטנות ומשיכת הליכים.
בת שבע שרמן-שני: זו תהיה דרך שדרך יחידת הסיוע יבחרו מגשר.
בת שבע שרמן-שני: במקום שילכו אוטומטית למגשר ילכו דרך יחידת הסיוע כביכול למגשר, ימשכו הליכים ובינתיים הליכים מעוכבים בבית הדין הרבני.
תמי סלע: אבל גם היום כשמפנים לגישור אני מניחה שעושים עיכוב הליכים.
בת שבע שרמן-שני: לא מפנים לגישור.
בת שבע שרמן-שני: אם הצדדים רוצים להגיע לגישור הם הולכים לגישור.
בת שבע שרמן-שני: הם לא צריכים הפנייה של בית הדין לזה.
בת שבע שרמן-שני: הם הולכים למגשר חיצוני אם הם רוצים, וזה מה שהם עושים.
בת שבע שרמן-שני: אבל פה את נותנת גושפנקה לעיכוב הליכים בבית הדין הרבני.
בת שבע שרמן-שני: לא יכול לקרות בינתיים שום דברו ואנשים משתמשים בגישור כשאין שום פיקוח.
ענת ענבר: רוב הגישור נעשה אצלנו.
ענת ענבר: יש מקרים שלא רוצים לעשות אצלנו, וזכותם ללכת.
בת שבע שרמן-שני: אנחנו מדברים על המקרים הבעייתיים שזה לא נעשה אצלכם.
בת שבע שרמן-שני: כשזה נעשה אצלכם, האחריות היא עליכם, והאחריות גם בעניין טובת הילדים.
בת שבע שרמן-שני: בזה כולנו מסכימים וגם בית הדין הרבני.
בת שבע שרמן-שני: כשמגיע הסכם שעבר דרך יחידת הסיוע הדיינים בבית הדין הרבני אמורים להיות רגועים ולהיות בטוחים שהעניין של טובת הילד נבדק.
בת שבע שרמן-שני: פה זה עבר כביכול דרך יחידת הסיוע.
בת שבע שרמן-שני: אין אחריות של יחידת הסיוע.
בת שבע שרמן-שני: אנחנו לא יודעים אם לא היה שם משהו שהוא מאוד בעייתי.
ענת ענבר: אם לבית הדין יש שאלה הוא יכול תמיד לפנות אלינו.
בת שבע שרמן-שני: אבל הוא מניח שזה עבר דרך יחידת הסיוע.
דוד רותם: ממתי בתי הדין מניחים משהו?
תמי סלע: יש פה אולי כמה דברים שאפשר דרך התקנות קצת לעשות בהם סדר.
תמי סלע: האחד, תקופת העיכוב כי באמת יכול להיות שהעיכוב צריך להיות מוגבל, עם האפשרות להארכה, אבל לפחות שיהיה איזשהו פיקוח מעת לעת של בית הדין איפה הדברים עומדים ושלא מראש יהיה איזשהו עיכוב כזה ללא סוף ותיק לא יטופל לתקופה בלתי מוגבלת.
דוד רותם: לא, כתוב שזה לפניו לתקופה שיקבע.
תמי סלע: יכול להיות שאפשר להגביל אותם.
פרץ סגל: זה דווקא לקוח מתוך תקנות בתי המשפט.
דוד רותם: למה אני צריך להגביל אותם?
דוד רותם: זה רק גישור שהולך דרך יחידת הסיוע, זה לא כל גישור.
דוד רותם: הסכימו בעלי הדין, לפי הצעת יחידת הסיוע, לפנות לגישור - - -
תמי סלע: הם הציעו להם ללכת לגישור, אבל זה לא גישור ביחידת הסיוע.
תמי סלע: להיפך, דווקא הסעיף הזה זה גישור שהוא לא ביחידת הסיוע ואולי גם את זה כדאי להדגיש בכותרת, שזה העברת לעניין לגישור מחוץ ליחידת הסיוע.
תמי סלע: היום אין שום פיקוח על הגישור, אין תנאים, אין רשימות.
תמי סלע: זה בעיה.
שמעון יעקבי: אני רואה בחיוב רב התייחסות של יחידת הסיוע לתוצאות של גישור שמעורבות בהן קטינים.
שמעון יעקבי: אומרת הגברת ענבר שהיא לא יכולה לקחת על עצמה את האחריות על כל תיק ותיק.
שמעון יעקבי: אציע דרך ביניים.
שמעון יעקבי: כדי לתת קריאת כיוון לבית הדין שרצוי לבקש בעניינם של קטינים התייחסות של יחידת הסיוע, ייאמר בסיפה של (ד) במקום מה שכתוב פה בקו: בית הדין רשאי לבקש מיחידת הסיוע את התייחסותה, את המלצתה, בעניין הזה.
שמעון יעקבי: נכון שיש לו סמכות.
דוד רותם: יש לו סמכות כזאת?
שמעון יעקבי: יש לו סמכות כזאת.
דוד רותם: אני לא מוסיף לו סמכויות בתקנות.
שמעון יעקבי: יש לו סמכות מכוח הרישה.
שמעון יעקבי: אני מתכוון לתת רק קריאת כיוון של מתקיני התקנות שרצוי הדבר הזה להיעשות, ובית הדין לפי שיקוליו.
שמעון יעקבי: יכול להיות מקרה אחד שהוא לא יעשה כן.
שמעון יעקבי: אני חושב שבזה אנחנו מאזנים בין הגישות החולקות.
תמי סלע: אבל אני אולי גם מציעה שיהיה איזשהו נוהל מסודר שיצא או מבית הדין או מיחידת הסיוע ברגע שהיא מעבירה למגשר, בכתב אפילו, שמועבר למגשר ומפרט את חובותיו.
תמי סלע: בין היתר, לעניין הודעה ברגע שיש תניות שמתייחסות לקטינים, והודעה על כך שהגישור הפסיק, שהוא חייב להודיע למי.
ענת ענבר: אם אנחנו נדע מי הוא - - -
דוד רותם: זה רק מה שעובר דרככם.
ענת ענבר: כן, אבל לא תמיד אנחנו יודעים.
תמי סלע: כשבעלי הדין מופנים לגישור לפי הצעת יחידת הסיוע, יחידת הסיוע תודיע למגשר על חובותיו לפי סעיף זה.
תומר כרמי: לא תמיד הם יודעים מי המגשר.
תמי סלע: הם יצטרכו לדעת, צריך להיות פה איזשהו הסדר – שהם יודעים לפחות לאיזה מגשר עבר התיק, אז הם יעשו רשימה.
יסכה מזרחי: אבל בבתי משפט יש מגשרי מהות.
יסכה מזרחי: למה אי-אפשר - - - את זה בבתי הדין ולבתי משפט לענייני משפחה?
ענת ענבר: אין במשפחה מהות.
יסכה מזרחי: אז אפשר להציע הצעה מקבילה בעניין הזה.
תמי סלע: אני שואלת לעניין התקופה.
תמי סלע: האם אתה מוצא לנכון להגביל את התקופה הראשונית של העיכוב?
תמי סלע: אדוני היושב-ראש, האם אתה מוצא לנכון לקבוע איזושהי הגבלה לתקופת העיכוב הראשונית בשל החשש שעולה פה בדיונים בנושאים של הליכים בבתי הדין שדברים יתעכבו יתר על המידה?
תמי סלע: אנחנו מדברים פה על הליכים שיש בהם מתן גט.
בת שבע שרמן-שני: יש לי שאלה.
בת שבע שרמן-שני: מה המהות של ההודעה הזאת, סעיף 8 (א) ההודעה של יחידות הסיוע לבית הדין?
בת שבע שרמן-שני: זה עבר למגשר חיצוני, אין לכם שום אחריות על מה קורה שם.
בת שבע שרמן-שני: למה אתם מודיעים לבית הדין שזה עבר למגשר חיצוני?
בת שבע שרמן-שני: ההשלכה של זה היא השלכה מאוד חמורה של עיכוב הליכים שזה אחת הבעיות הכי גדולות בבית הדין הרבני, עניין עיכוב ההליכים.
בת שבע שרמן-שני: למה אנחנו צריכים בכלל שיחידות הסיוע?
בת שבע שרמן-שני: שיודיעו שהם מסירים ידם מ- - -
דוד רותם: בת שבע, לא הגישו הודעה לבית הדין, אז ההליכים לא מעוכבים?
בת שבע שרמן-שני: ההליכים מעוכבים כל זמן שזה ביחידת הסיוע.
בת שבע שרמן-שני: זה כבר לא ביחידת הסיוע אז שיעבור - - -
ענת ענבר: הם לא מעוכבים בגלל זה, הם מעוכבים בגלל הגישור.
ענת ענבר: לא בגלל שזה ביחידת הסיוע.
ענת ענבר: אנחנו חייבים לתת תשובה לבית משפט תוך שלושים יום.
ענת ענבר: אנחנו מודיעים לבית המשפט: הצדדים היו ביחידת סיוע, החליטו ללכת לגישור.
ענת ענבר: עכשיו בית הדין מעכב את ההליכים לא בגלל שהם אצלנו.
בת שבע שרמן-שני: למה שבית הדין יעכב?
בת שבע שרמן-שני: שימשיך את ההליכים.
ענת ענבר: כי הם בגישור.
בת שבע שרמן-שני: אם הם רוצים שההליכים יעוכבו שיודיעו לבית הדין שהם רוצים שההליכים יעוכבו.
בת שבע שרמן-שני: למה שזה יהיה הליך אוטומטי?
בת שבע שרמן-שני: אנחנו אפילו לא יודעים אם הם בחרו מגשר.
בת שבע שרמן-שני: את הצעת להם את העניין של הגישור, רעיון טוב ובזה זה נגמר.
בת שבע שרמן-שני: זהו, ההליכים שלהם מעוכבים והם צריכים ליזום פתיחת ההליכים מחדש.
דוד רותם: כאשר זה הולך לגישור צריך לעכב את ההליכים.
בת שבע שרמן-שני: אבל לא בטוח שזה הולך לגישור.
בת שבע שרמן-שני: בסך הכול הם היו ביחידת הסיוע.
בת שבע שרמן-שני: הציעו להם גישור, והם אמרו בסדר.
בת שבע שרמן-שני: אנחנו לא יודעים - - -
תמי סלע: אז אולי צריך לומר שהוא רשאי לעכב את ההליכים לאחר שהוא קיבל את עמדת הצדדים.
ענת ענבר: או לכתוב שהצדדים יודיעו לבית הדין מיהו המגשר או יבקשו מבית הדין עיכוב הליכים.
בת שבע שרמן-שני: - - - שיחזירו את הכוח לידיים שלהם, זהו.
בת שבע שרמן-שני: הם הסכימו בסך הכול להצעה, אבל אנחנו אפילו לא יודעים אם הם בחרו מגשר, אם הם הסכימו על מגשר.
בת שבע שרמן-שני: יכול להיות שהם רבים עכשיו על מי המגשר ובינתיים ההליכים מעוכבים.
ליאורה אברמוביץ: זה נכון שחסרה פה חוליה שאכן יש הליך גישור ואכן מתקיים הליך גישור.
בת שבע שרמן-שני: אבל זה אחריות של הצדדים, למה זה צריך להיות באחריות של יחידת הסיוע?
שמעון יעקבי: אולי נכתוב: ונקבעה זהותו של המגשר בסעיף קטן (א).
שמעון יעקבי: הסכימו בעלי הדין לפנות לגישור כמשמעותו וכו', ונקבעה זהותו של המגשר, תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין.
דוד רותם: לא, המילים: נקבעה זהותו של המגשר לא שוות כלום.
תמי סלע: צריך אולי לומר: פנו בעלי הדין למגשר לפי הצעת יחידת הסיוע, ואני אפילו לא צריכה להגיד גישור כמשמעותו.
דוד רותם: פנו בעלי הדין למגשר.
בת שבע שרמן-שני: ואם הם פנו למגשר לא לפי החלטת יחידת הסיוע אז אנחנו כן מאפשרים - - -?
תמי סלע: לא, אבל אז אני לא צריכה שיחידת הסיוע תודיע.
דוד רותם: אז אתם תגישו בקשה משותפת - - -
בת שבע שרמן-שני: אני אומרת שגם כך את לא צריכה שיחידת הסיוע - - -.
בת שבע שרמן-שני: מה, הם צריכים לעקוב אם בחרו מגשר או לא?
בת שבע שרמן-שני: האחריות על יחידת הסיוע ברגע שהם הציעו להם את זה גם לעקוב שהם בחרו?
שמעון יעקבי: הצדדים האלה נמצאים בפני יחידת הסיוע מפני שמישהו הפנה אותם.
שמעון יעקבי: הם נמצאים שם, אז בוודאי שיש קשר ליחידת הסיוע.
תמי סלע: אני חייבת לומר שלמעשה בהמשך להערה שהיתה פה גם קודם על הסמכות להסדיר עניינים בצו הזה מכוח החוק, גם פה כל ההתייחסות לסמכות של בית הדין להורות על עיכוב ההליכים זה חורג מהמנדט של החוק.
תמי סלע: הסמכות היא להסדיר את התנהלות יחידת הסיוע וסדרי העבודה שלה והנהלים ועבודתה, ולא על - - -.
תמי סלע: אפשר פשוט למחוק את הסיפה.
דוד רותם: אז אפשר לעשות: תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין.
בת שבע שרמן-שני: זה מה שאני אומרת, הסעיף הזה ראוי שהוא יימחק.
תמי סלע: תודיע לבית הדין.
דוד רותם: אין שום בעיה, אנחנו נמחק את הסיפה, רק יודיע על כך לבית הדין.
שמעון יעקבי: אני מקבל את ההערה.
שמעון יעקבי: לא הוא יורה, הוא ישקול לעכב - - -
דוד רותם: אני לא אומר לבית הדין מה לעשות.
דוד רותם: בית הדין יעשה מה שהוא רוצה.
דוד רותם: אני לא מגביל את סמכותו ולא מוסיף לו סמכויות, ולא מציע לו הצעות.
דוד רותם: אני מודיע לבית הדין.
דוד רותם: תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין", נקודה.
דוד רותם: מה יעשה בית הדין?
דוד רותם: בסמכותו שלו – מה שהוא יחליט.
דוד רותם: הוא יעכב את ההליכים ובת שבע אחר כך תבוא בטענות: לא הגבילו את הזמן שלו.
בת שבע שרמן-שני: ממילא הוא יעכב את ההליכים, אבל פה אנחנו נותנים לו אסמכתה חוקית לזה.
דוד רותם: בוא נאמר כך, הוא לא צריך אסמכתה חוקית לעכב את ההליכים.
דוד רותם: הוא פשוט לא מקיים דיונים.
עדי בלוטנר: - - -שבאמת מתקיים גישור ושאין הימשכות הליכים.
עדי בלוטנר: מהכירות עם השטח, באמת שאין עיכוב הליכים אמורפי שכזה מבלי שיש איזשהו מגשר בעניין.
ענת ענבר: אם מישהו רוצה לעכב הוא יעשה את זה מכל מיני סיבות.
עדי בלוטנר: את צודקת, אבל בואו לא ניתן עוד כלי.
עדי בלוטנר: אנחנו חוששות מהכלי הזה.
עדי בלוטנר: ההודעה של יחידת הסיוע צריכה להיות כזאת שבית הדין לא מבין ממנה שהוא צריך להורות על עיכוב הליכים.
עדי בלוטנר: זאת אומרת, נוסח ההודעה גם חשוב מבחינתכם.
תמי סלע: גם בתקנה (ב) אני צריכה למחוק את המילים: "יורה על חידוש ההליכים" כי הכול תלוי במה שהוא עשה, שהודיעו לו על זה שהצדדים פנו למגשר.
דוד רותם: "הפסיק בעל דין את הייעוץ או הגישור", וכתוב "ונמסרה", צריך לכתוב: ותימסר על כך הודעה לבית הדין.
שמעון יעקבי: גברותי ורבותי, אולי אנחנו נכנסים פה לאיזשהו מוקש, כי אם לא תימסר הודעה לבית הדין ולא תהיינה הוראות והצדדים, בית הדין באופן אוטומטי חצי שנה שאין פעילות בתיק, התיק עולה לבית הדין והתיק נסגר.
שמעון יעקבי: יכול להיות שיהיה לנו כאן מוקש ויהיה נזק לאותם צדדים.
דוד רותם: לא, אנחנו נמסור הודעה.
דוד רותם: על כל דבר תימסר הודעה לבית הדין.
תמי סלע: אם יש הודעה על גישור ממילא בית הדין צריך לשקול נושא עיכוב של הליכים.
דוד רותם: בית הדין יקבל הודעה שהתיק נמצא בגישור.
שמעון יעקבי: הפרקטיקה בשטח היא בהתאם לתקנות הדיון שלא תמיד בית הדין שואל את הצדדים.
בת שבע שרמן-שני: כשאנחנו טענו את זה בדיונים בוועדת חוקה נטען כנגדנו הפוך.
דוד רותם: עו"ד יעקבי, בוא נאמר כך, תימסר הודעה לבית הדין שהצדדים החליטו ללכת לגישור, יש הודעה כזאת בתיק, יחליט בית הדין לעכב או לא לעכב – מה הוא רוצה.
דוד רותם: עברה חצי שנה והתיק עדיין בגישור - - -
שמעון יעקבי: לא יודעים, אף אחד לא מסר הודעה.
דוד רותם: יודעים כי לא הודיעו לו אחרת.
דוד רותם: בסעיף (ב) יהיה כתוב שכשהפסיק בעל הדין את הייעוץ או הגישור תימסר על כך הודעה על בית הדין.
אברהם מיכאלי: בתקנות סדר הדין האזרחי יש לנו איזה הודעה שמודיעים תמיד לצדדים לפני שסוגרים תיק.
אברהם מיכאלי: למה שיסגרו תיק?
שמעון יעקבי: תקנות הדיון אומרות ברירת המחדל היא צריך לפנות לצדדים.
אברהם מיכאלי: דודו, אני מתכוון באמת שתהיה הודעה לצדדים לפני שסוגרים את התיק.
דוד רותם: בסדר, מה אתה רוצה שאני אעשה?
דוד רותם: גם היום כתוב שצריכה להיות הודעה לצדדים.
אברהם מיכאלי: לא, הוא אומר שאין הודעה כזאת.
דוד רותם: יש צורך בהודעה.
דוד רותם: הוא אומר שבפועל, בפרקטיקה, לא עושים.
שמעון יעקבי: ברירת המחדל היא שצריך להודיע לצדדים, כך כתוב בתקנות הדיון.
שמעון יעקבי: אבל יש סיפה שם שאומרת שבית הדין רשאי מנימוקים, עד כמה שזכור לי, לסגור את התיק גם מבלי לשאול את הצדדים אם התיק הוזנח.
שמעון יעקבי: מה שקורה הוא ש- - -
אברהם מיכאלי: אגב, גם בית המשפט סוגר תיק אם הוא מוזנח, מה לעשות?
שמעון יעקבי: ואם בית הדין נותן החלטה בלי לשאול את הצדדים וההחלטה נשלחת לצדדים אז כל צד רשאי לפנות לבית הדין תוך 15 יום ולבקש לחדש את ההליך מבלי לשלם אגרה.
שמעון יעקבי: יש פה גם כן איזשהו איזון.
דוד רותם: אני מציע שאדוני כיועץ משפטי של מערכת בתי הדין הרבניים ידאג שבתי הדין יפעלו לפי התקנות.
שמעון יעקבי: עם כל הכבוד, זה לא בסמכויותיי, זה סמכותו של מנהל בתי הדין.
דוד רותם: אז תפנה למנהל בתי הדין ותגיד לו שבתי הדין לא מנהלים, לא שומרים את התקנות.
שמעון יעקבי: אני לא אמרתי שהם "לא מנהלים", אבל זה לא סמכותי כיועץ משפטי לתת את ההוראות האלה.
דוד רותם: יעקבי, תפסיק עם ההיתממות הזאת ועם ההצטדקות הזאת.
דוד רותם: כיועץ משפטי יש לך סמכות להכול.
שמעון יעקבי: אפשר לקבל את זה בכתב?
דוד רותם: אתה יכול לראות את זה אצל כל היועצים המשפטיים.
תמי סלע: אני אנסה לסכם את הסעיף הזה.
תמי סלע: אם אני מבינה את הסיכום פה.
תמי סלע: בסעיף קטן (א) אנחנו נישאר עם נוסח רזה יותר שלפיו: פנו בעלי הדין למגשר לפי הצעת יחידת הסיוע, תודיע על כך יחידת הסיוע לבית הדין.
תמי סלע: הפסיק בעל דין את הגישור ומסר על כך הודעה לצד השני - - -
פרץ סגל: רגע, אבל עניין זמן הגישור.
פרץ סגל: חייבת להיות הוראה שבזמן הגישור - - -
דוד רותם: אני לא יכול לתת הנחיות לבית הדין.
דוד רותם: יכול בית הדין להחליט שהוא לא רוצה.
שמעון יעקבי: אתה יכול בצורה - - -
דוד רותם: אני לא רוצה לתת הנחיות לבתי הדין.
דוד רותם: יש להם סמכות, שיעשו מה שהם רוצים.
פרץ סגל: כי המשמעות של הדבר היא שבעל דין יכול תוך כדי הגישור לפנות לבית הדין, וזה מה שנמנע בתקנות סדר הדין האזרחי כשאומרים: בזמן שאתה מנהל גישור אתה לא יכול לפנות לבית הדין אלא לשמירת המצב הקיים או - - -
דוד רותם: זה עניין של סמכות של בית הדין שהיא סמכות טבועה שלו לעכב או לא לעכב.
פרץ סגל: לא, לא רק לעכב.
פרץ סגל: אבל שבזמן העיכוב לא יהיה - - -