GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: (ד) "הועבר תיק למסלול רגיל לפי סעיף זה או לפי סעיף 20טו - - -", שאמרנו קודם שמדווחים לה אחת לשנה, ואז היא מחליטה אם היא נשארת או עוברת, "- - - ניתן להמשיך בביצוע הליכים תלויים ועומדים שהוחל בנקיטתם במסלול מזונות ולעשות שימוש במידע על החייב שנמסר לצורך ביצוע החיוב במסלול מזונות".
תמי סלע: (ה) "הוראות סעיף זה לא יחולו על ביצוע פסק-דין למזונות במסלול מזונות לפי בקשת המוסד", כי שם אמרנו שבכלל אין עניין של בחירת מסלול, אלא תמיד מסלול מזונות חובה.
תמי סלע: הוספנו פה סעיף, גם לגבי העברה של ביצוע פסק-דין למזונות ממסלול רגיל למסלול מזונות.
תמי סלע: כי אישה יכולה להחליט באיזשהו שלב לעבור למסלול מזונות אם זה לא הלך לה.
תמי סלע: ובמקביל, הודעה על העברת התיק תימסר לחייב, ואפשר להמשיך בביצוע ההליכים עם המידע ועם ההליכים שבוצעו במסלול הקודם שבו היה התיק.
תמי סלע: שכר עורך-דין – 20כ.
תמי סלע: "על אף האמור בסעיף 10, - - -", שזה הסעיף הרגיל לגבי שכר-טרחת עורך-דין, "- - - זוכה אינו זכאי לשכר-טרחת עורך-דין בתיק הוצאה לפועל המבוצע במסלול מזונות, ואולם רשאי רשם ההוצאה לפועל להחליט אחרת לגבי זוכה שאינו המוסד לצורך הליך מסוים, במקרים שבהם שוכנע כי לצורך אותו הליך ייצוג הזוכה בידי עורך-דין מוצדק בנסיבות העניין".
תמי סלע: פה באמת הכוונה היא לא לליווי לאורך 18 שנים של התיק, - -
דוד מדיוני: נקודתי.
תמי סלע: - - אלא לצורך טענת "פרעתי", ערעור – - -
דוד מדיוני: "פרעתי", ערעור.
תמי סלע: - - - דברים שקורים - - - שכר-טרחת עורך-דין.
יוסף ויצמן: החוקים הרגילים זה - - - שכר-טרחה רגיל.
אורי מקלב: "פרעתי" זה - - -? "פרעתי" זה לחייב.
אורי מקלב: "פרעתי" לחייב, מה זה לזכאי?
תמי סלע: לא, החייב בכל מקרה יכול להיות עם עורך-דין אם הוא רוצה, ואם הוא לא רוצה אז לא.
תמי סלע: אין התייחסות - - -
עדי בלוטנר: למה בכלל צריך את ההוראה הזאת?
עדי בלוטנר: על מי היא מגנה, ומה התכלית שלה?
תמי סלע: אין סיבה להוסיף שכר-טרחת עורך-דין, לפסוק שכר-טרחת עורך-דין בתיקים האלה, שגם אחר-כך מושת על החייב - - -
עדי בלוטנר: בסדר, אז הרשם לא יפסוק.
עדי בלוטנר: אבל למה צריך - - -?
תמי סלע: כשהמהלך הרגיל של הדברים הוא שהיוזמה להליכים היא על-ידי הלשכה.
תמי סלע: לכן, אין סיבה.
תמי סלע: נגיד שהיא – לא יודעת – לוקחת עורך-דין.
תמי סלע: זה שכר-טרחה בעצם שמגולגל על החייב, כשאין כל-כך סיבה.
ענת ליברמן: אין צורך.
תמי סלע: זה נועד לצמצם - - -
עדי בלוטנר: אבל זה ככה בהליכי הוצאה לפועל.
עדי בלוטנר: ככה זה המצב - - -
ענת ליברמן: אבל פה היא לא צריכה ייצוג.
ענת ליברמן: פה ההוצאה לפועל בעצם - - -
עדי בלוטנר: אני מבינה.
עדי בלוטנר: אבל גם ככה בהוצאה לפועל לא נפסק שכר-טרחה, אלא במקרים.
ענת ליברמן: אבל אז זה יגרור הגשת בקשות מיותרות.
ענת ליברמן: לצורך העניין, אם אנחנו לא כותבים את הסעיף הזה שהכלל הוא שאין שכר-טרחה, אלא אם, במקרים מיוחדים וכולי, אז היא תבוא ותגיש על כל פעם שהיא השתמשה בעורך-דין או התייעצה עם עורך-דין, היא תבוא ותגיש בקשה כזו.
ענת ליברמן: וזה עומס מיותר על הרשמים.
ענת ליברמן: הכלל הוא שאין שכר-טרחה, אלא אם כן היא ביקשה ייצוג לצורך הליך מסוים.
עדי בלוטנר: בעיניי, זו פגיעה חמורה יחסית בזוכות.
עדי בלוטנר: כי רוב הזוכות האלה באמת לא הולכות לייצוג בכל מקרה, ולכן זה לא רלבנטי לגביהן.
עדי בלוטנר: אבל אם כבר הייתה זוכה שהגיעה אבודה לחלוטין, באמת; רוב הנשים האלה אין להן מושג.
עדי בלוטנר: אז היא הלכה כבר לעורך-דין אחד.
עדי בלוטנר: היא לא ידעה שיש מקומות שאפשר לקבל בחינם.
עדי בלוטנר: אז היא הלכה והוציאה 1,000 שקל רק בשביל להבין בכלל מה היא צריכה לעשות: בשביל להגיש בקשת פתיחת הליך.
עדי בלוטנר: היא לא קיבלה אישור מראש מהרשם בגלל שזה היה רק בשביל ההתחלה.
עדי בלוטנר: אחר-כך היא זנחה אותו, בסדר.
עדי בלוטנר: אבל - - -
יוסף ויצמן: שתוציא את התיק מהמסלול המקוצר ותיקח עורך-דין.
עדי בלוטנר: מה?
יוסף ויצמן: שתוציא את התיק מהמסלול המקוצר, - - - עורך-דין.
יוסף ויצמן: מה הבעיה, לא הבנתי.
תמי סלע: האמת, שאני גם לא משוכנעת למה חייבים להגיד את זה, כשגם ככה זה תמיד עניין של שיקול דעת.
ענת ליברמן: בגלל שזה יעמיס בקשות מיותרות על המערכת.
ענת ליברמן: זה הכול.
ענת ליברמן: פה אנחנו גם מגנים על החייבים.
ענת ליברמן: הכלל הוא שאין – היא לא זכאית לשכר-טרחה, בגלל שהיא לא אמורה להשתמש בעורך-דין כל זמן שמי שמנהל את - - -
תהילה כזרי: היא לא צריכה.
ענת ליברמן: מה?
תהילה כזרי: היא גם לא צריכה, לכאורה.
עדי בלוטנר: לכאורה.
ענת ליברמן: היא לא צריכה, מנהלים עבורה.
יוסף ויצמן: תיאורטית, - - - זה יצליח - - -
ענת ליברמן: במקום שבו אנחנו לא מסוגלים לתת את השירות כי היא צריכה עורך-דין, אז חל בעצם הכלל הרגיל שלפי בקשה דנים אם מגיע לה שכר-טרחה או לא.
ענת ליברמן: אבל בכל יתר ההתנהלות במסגרת המסלול היא לא צריכה עורך-דין, אז אין גם שום סיבה שהיא תגיש בקשה, ואין גם שום סיבה שיאשרו לה את זה.
עדי בלוטנר: זאת אומרת, ברירת המחדל מלכתחילה אצל כל הלקוחות בנושאים של הוצאה לפועל, ממה שאני יודעת - - -
ענת ליברמן: את מדברת על מקרים מאוד-מאוד ספציפיים, שבו יש אולי איזושהי זוכה מאוד-מאוד מסוימת, שבו היא לא ידעה, ואז אולי היא הלכה לפני-כן להתייעץ עם עורך-דין, ובעצם אין לה איך לגלגל את זה.
עדי בלוטנר: למה מקרים ספציפיים?
עדי בלוטנר: אני דווקא - - -
ענת ליברמן: כי ברגע שהיא כבר הגיעה להוצאה לפועל, ויש לנו חובת יידוע לגבי המסלול ואנחנו הסברנו לה, אז מאותו רגע היא בעצם לא צריכה מישהו שייצג אותה.
ענת ליברמן: אלא אם-כן הגענו לאיזשהו שלב של טענת "פרעתי", דיון וכולי.
עדי בלוטנר: לא, זה בסדר - - -
ענת ליברמן: אבל אם היא בחרה להתייעץ עם עורך-דין לפני שהיא הגיעה להליכי הוצאה לפועל, מה זה קשור אלינו?
עדי בלוטנר: קודם-כל, החייב פה לא בסדר, הוא היה צריך לשלם את סכום המזונות.
עדי בלוטנר: זה אכן סכום שראוי להשית עליו, אם היא הלכה להתייעץ עם עורך-דין כדי להבין איך היא גובה את פסק-הדין.
עדי בלוטנר: רוב האנשים לא מבינים בהוצאה לפועל.
עדי בלוטנר: אין להם מושג מה זה.
תמי סלע: יכול להיות שהדקדוק שלנו, שאנחנו הוספנו לצורך הליך מסוים, הוא קצת מיותר בהקשר - - -
ענת ליברמן: אז עדיף להישאר עם - - -
תמי סלע: כי גם אם זה ייעוץ כללי לגבי הטיפול בתיק וזה לא הליך מסוים, היה צורך.
תמי סלע: רק העניין שזה מוצדק בנסיבות העניין, ולא הייתי אומרת מטעמים מיוחדים לרבות - -
תמי סלע: - - - כי לרבות זה הכלל הרגיל, שפשוט הייצוג מוצדק בנסיבות העניין.
ענת ליברמן: אז ההצעה המקורית הייתה עדיפה.
תמי סלע: שלגבי זוכה שאינו המוסד, במקרים שבהם שוכנע כי ייצוג הזוכה בידי עורך-דין מוצדק בנסיבות העניין.
ענת ליברמן: מוצדק בנסיבות העניין.
אורי מקלב: מדובר על מקרים שעד שניגשה, לפני שהלכה - - -
תמי סלע: נגיד, היא הלכה תוך כדי או לפני.
תמי סלע: הלכה לייעוץ על-ידי עורך-דין.
ענת ליברמן: זה פשוט מאפשר עוד מקרים, ולאו דווקא במקרים ספציפיים של - - -
תמי סלע: כן, זה פשוט לא להכביד יותר מדי בעניין הזה.
תמי סלע: חובת דיווח לכנסת – "שר המשפטים ימסור לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת אחת לשנה, דין וחשבון, על יישום הוראות פרק זה; הדיווח יכלול בין השאר פירוט לגבי כל אלה בשנה שאליה מתייחס הדיווח, - - -"; אני מראש אומרת שעל חלק מהדברים פה יש לנו עדיין דיון, "- - - תוך הבחנה בין בקשות שהוגשו על-ידי המוסד לבקשות שבהן הזוכה אינו המוסד - - -"; ופה כתבתי בסוגריים, "- - - (וכן תוך הבחנה בין מזונות המגיעים לבן זוג, לילד או להורה): - - -"; שחשבנו שיהיה חשוב לראות את התמונה, כמה מקרים כאלה יש ועל מה בעצם מדובר.
תמי סלע: כי היום אנחנו לא מסוגלים לפלח את זה בגלל שאין נתונים.
תמי סלע: "נתונים על הגבייה במסלול מזונות".
תמי סלע: (2) "מספר הבקשות לביצוע במסלול מזונות, ומספר הבקשות שהוגשו מלכתחילה לביצוע פסק-דין למזונות במסלול רגיל".
תמי סלע: (3) "מספר התיקים שהועברו ממסלול מזונות למסלול רגיל (ופירוט הטעמים להעברתם)".
תמי סלע: כי אמרנו שיכול להיות שזוֹכָה לא הייתה מרוצה או מסיבות אחרות, או שהרשם החליט שזה לא מתאים.
תמי סלע: אז מעניין באיזה מצבים התיק לא מתאים לביצוע במסלול הזה.
תמי סלע: (4) "מספר התיקים במסלול מזונות בהם נפסק שכר-טרחת עורך-דין (ופירוט הנסיבות שבהן נפסק שכר-הטרחה כאמור)".
תמי סלע: (5) "סוגים והיקפים של הליכים שננקטו במסלול מזונות".
תמי סלע: הערות?
ענת ליברמן: כן, אנחנו רוצים.
אורי מקלב: אבל מה עם התוצאות - - -?
תמי סלע: לא, זו גבייה.
ענת ליברמן: נתוני הגבייה.
ענת ליברמן: נתונים על הגבייה במסלול מזונות.
תמי סלע: אם אתה רוצה להוסיף עוד.
אורי מקלב: לא, זה בסדר.
אורי מקלב: השאלה אם זה - - -
ענת ליברמן: הייתה לנו קצת הסתייגות לגבי כל מה שבסוגריים.
ענת ליברמן: את הפילוח הזה לפי סוג מזונות אנחנו נכניס במערכת החדשה, כך שאם החוק ייכנס לתוקפו בראשון בספטמבר אז לא תהיה מניעה להעביר את המידע לפי פילוח.
ענת ליברמן: מה סוג המזונות, כן.
ענת ליברמן: לגבי הדברים הנוספים שביקשתם, כלומר העברת תיקים ממסלול מזונות למסלול רגיל ופירוט הטעמים להעברתם – את זה אנחנו לא נוכל לתת.
ענת ליברמן: כנ"ל לא לגבי פירוט הנסיבות שבהן נפסק שכר-הטרחה כאמור.
ענת ליברמן: הדברים האלה לא מסומנים במערכת בצורת איזשהו קוד, כדי שאחר-כך נוכל לשלוף את הנתונים.
ענת ליברמן: עלתה איזושהי בקשה מהייעוץ המשפטי שאנחנו נסמן את זה באיזושהי צורה ידנית, אבל זה לא משהו פרקטי, - - -
דוד מדיוני: אני לא יכול לעשות את זה.
ענת ליברמן: - - כי כשמנהלים כל-כך הרבה תיקים אי-אפשר אחר-כך לשלוף כזה נתון.
תמי סלע: אפילו אם זה לבקשת זוכה או לפי החלטת רשם, בגלל שחשבו שהתיק לא מתאים?
עדי בלוטנר: מה הבעיה?
ענת ליברמן: סמנכ"ל המחשוב שלנו לא נמצא כאן.
ענת ליברמן: אני ניהלתי איתו שיחות ארוכות לגבי העניין הזה.
אריה כהן: צריך להיכנס לתיק ידנית.
ענת ליברמן: המערכת עכשיו בשלבי עלייה, ולהוסיף שדות נוספים או דברים נוספים, זה משהו שמאוד מקשה בשלב הזה.
ענת ליברמן: אולי בחלוף השנים נצליח.
תמי סלע: אני כבר רואה מה יקרה בדיון של הדיווח: אתם תגידו: 100 תיקים הועברו.
תמי סלע: ואז חברי הכנסת ישאלו: מתי זה היה בגלל שהזוֹכָה לא הייתה מרוצה מההליך, ומאיזה סיבות הרשם, ולא יהיה לאף-אחד את הנתונים.
תמי סלע: ואם לא ניערך לזה מראש, אז גם אחר-כך לא יהיה לנו.
תמי סלע: ולא נוכל ללמוד איכותית על המסלול הזה מספיק.
דוד מדיוני: אבל, עורכת-הדין סלע, אם כרגע אנחנו לא יכולים, את לא רוצה שנתחייב על משהו שאני לא - - -
אורי מקלב: אבל - - - בראשון לספטמבר.
אורי מקלב: כרגע לא, אבל מערכת המחשוב הרי עומדת להשתדרג - - -
דוד מדיוני: כן, אבל אני רוצה שתבין מה זה - - -
אורי מקלב: מה זה - - - שדה, מה זה כל - - -
דוד מדיוני: תראה גם מה קורה ב"נט המשפט", לדוגמה.
אורי מקלב: אבל אותך זה לא מעניין.
אורי מקלב: אותך זה לא מעניין מה הסיבות שעברו.
דוד מדיוני: לא, אני רק נותן דוגמה.
אורי מקלב: אבל זה דברים שאתה צריך מקצועית, תיקים שעברו מהמסלול המקוצר – מסלול המזונות – להליך הרגיל.
אורי מקלב: אתה לא תרצה לדעת למה זה עבר: אם זו בקשת הזוכה או בקשת הרשם, או אני לא יודע בדיוק עוד איזה דברים שיכולים להיות.
אורי מקלב: הרי זה אחד הכלים שחשובים לך, יותר אפילו - - -
דוד מדיוני: לא, אין בעיה.
תמי סלע: פסיקת שכר-טרחת עורך-דין, הנסיבות, מבחינתי, אני אוותר.
תמי סלע: נראה לי שזה פחות דרמטי.
אורי מקלב: זה יכול.
אורי מקלב: נכון, יכול להיות.
אורי מקלב: שזה פחות כשאנחנו - - -
אורי מקלב: לא, מכיוון - - - הם מאוד, כפי שנאמר ב - - -
עדי בלוטנר: למה?
עדי בלוטנר: זה חשוב בשביל הסעיף שהרגע - - -
תמי סלע: הרבה דברים חשובים.
תמי סלע: אני אומרת, בין הדברים זה נראה לי.
תמי סלע: אם הוא חשב שזה מוצדק בנסיבות העניין והוא פסק, אני סומכת עליו.
אורי מקלב: זה גם לא קשור אליהם כל-כך.
אורי מקלב: הרי בסך-הכול אנחנו לא הולכים לתקן את הרשם עכשיו.
אורי מקלב: זה חוק לגבי הרשות, ולא לגבי הרשם.
דוד מדיוני: מר אריה כהן אומר בצדק שאם יהיו מעט תיקים אז זה משהו שהוא יכול לקבל, - -
ענת ליברמן: ידנית.
דוד מדיוני: - - מה שנקרא ידנית, מכל לשכה.
דוד מדיוני: אבל אם זה יהיה יותר, אז - - -
אורי מקלב: אבל אם זה יהיה יותר, אז זה עוד יותר - - -
אריה כהן: לא יהיה יותר.
אריה כהן: אין סיבה.
דוד מדיוני: לא יהיה - - -, בסדר?
דוד מדיוני: אנחנו גם רואים את זה במסלול המקוצר.
יוסף ויצמן: מר אריה כהן, הנבואה ניתנה - - -
אריה כהן: לא, אין סיכוי.
יוסף ויצמן: אני יודע איך זה יהיה.
תמי סלע: אז אני משאירה את זה.
תמי סלע: אפשר לעמוד בזה.
תמי סלע: אני משאירה את זה.
תמי סלע: הלאה, תקנות וכללים.
אורי מקלב: גם בדברים האלה אתם יכולים לבוא בתוך הויכוח או להגיד בתוך שנה: אלה נתונים שאין לנו.
קריאה: מה השאלה?
דורון סמיש: בהתאם להערה בסוגריים, תוך הבחנה - - - המגיעים, אז כמה שזה יהיה לילדו - - -
אורי מקלב: אז זה בסדר, לא קיבלנו את זה עדיין.
אורי מקלב: זה רק אם אנחנו מקבלים את זה.
אורי מקלב: בהתאם להחלטה הכללית, גם כאן אנחנו - - -.
תמי סלע: - - - בהתאם להחלטה.
אורי מקלב: אתה - - -, זה אומר שאתה רדום.
אורי מקלב: כבר פחדנו.
קריאה: ער.
דוד מדיוני: הוא אמנם קמצן, אבל - - -
תמי סלע: תקנות וכללים – 20כא(א).
תמי סלע: "שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע הוראות לעניין ביצוע פרק זה".
תמי סלע: הסיפא – זה היה במסלול המקוצר, אבל פה זה דבר פחות דרמטי דווקא להתייחס אליו בסעיף התקנות.
תמי סלע: (ב) "מנהל מערכת ההוצאה לפועל יקבע כללים בדבר הדרכים והמועדים לנקיטת הליכים במסלול מזונות, לרבות סדר נקיטת ההליכים, - - -".
תמי סלע: פה הוספנו: "- - - סוגי החלטות שיועברו לידיעת הזוכה;".
תמי סלע: "כללים כאמור יפורסמו ברשומות ויחולו, אלא אם כן הורה רשם ההוצאה לפועל אחרת".
תמי סלע: פה השאלה, ואני - - -
אורי מקלב: - - - הזוכה, זה קשור לנושא של מאסר, גם-כן?
אורי מקלב: על זה כבר - - -?
תמי סלע: למשל.
תמי סלע: זה קבוע בכללים.
תמי סלע: אבל, למשל, על זה שניתנה החלטה בעניין מאסר.
תמי סלע: אה, שיש כוונה?
תמי סלע: – לא.
תמי סלע: את זה אנחנו אמרנו שנכתוב עוד במפורש.
תמי סלע: שתימסר הודעה.
אורי מקלב: את זה כבר אמרנו - - -.
אורי מקלב: זאת אומרת, על דברים - - -
תמי סלע: אבל אם יש דברים נוספים – שבוטל, - -
אורי מקלב: התקבלו, החלטות.
גלעד סממה: אבל ההוא, ספציפית, - - - מחזירים בחקיקה.
תמי סלע: - - - שנגיד הייתה בקשה לעיכוב יציאה מהארץ, ניתנה והיא בוטלה.
אורי מקלב: חוץ מהשנה.
אורי מקלב: חוץ - - - השנתי.
ענת ליברמן: זה משהו אחר לגמרי.
אורי מקלב: על מה?
תמי סלע: זה מקרים ספציפיים של יידוע.
תמי סלע: למשל, כדי שהיא תוכל לשקול הגשת ערעור, בדברים מאוד מהותיים.
אורי מקלב: פה זה דברים סגורים.
ענת ליברמן: דברים שאנחנו חושבים שהיא יכולה לשנות - - - שלה.
גלעד סממה: כדאי להעביר לידיעת הזוכה.
תהילה כזרי: החלטות של "פרעתי"; החלטות בטענת "פרעתי"; דחייה של בקשות.
אורי מקלב: החלטות מהותיות.
תמי סלע: יצטרכו לשבת - - -
תהילה כזרי: כל מה שיכול להיות - - - ערעור, למעשה, חייב להיות שם.
אורי מקלב: - - - משהו, עורך-דין פרטי היה עושה.
ענת ליברמן: לא, לא, לא.
ענת ליברמן: משום שברגע שהיא החליטה שהיא רוצה שאנחנו נגבה עבורה את התיק, אנחנו חושבים שגם לא יהיה נכון להעמיס עליה עודף של מידע.
דוד מדיוני: היא תשתגע.
ענת ליברמן: כי יושבת זוכה בבית.
ענת ליברמן: אחד הדברים שבגללם אנחנו יזמנו את המסלול הזה, הוא כדי שהיא תוכל לבצע איזושהי פעולה של שגר ושכח.
ענת ליברמן: לתת את החוב לגבייה, ואנחנו ננהל את זה עבורה.
ענת ליברמן: אם אנחנו נתחיל לעדכן אותה בכל החלטה שניתנת בתיק, היא תועמס במידע עודף.
תמי סלע: זה לא בכל החלטה.
תמי סלע: בגלל זה - - -
דוד מדיוני: - - - נצטרך להחליט.
ענת ליברמן: אבל החלטות עקרוניות, כמו: ביטול צו עיכוב יציאה מהארץ או דברים שעלולים לגרום לאיזושהי טרגדיה.
ענת ליברמן: אם עכשיו הוא ביטל הגבלה, זה לא משהו שהוא כזה crisis.
ענת ליברמן: אז חודש אחר-כך אפשר לבקש את ההגבלה פעם נוספת.
ענת ליברמן: אבל אם בוטל צו עיכוב יציאה מהארץ, והחייב, בסופו של דבר, ברח, כמובן שזה מעמיד אותנו בפני סיטואציה שעלולה להיות נוראית.
ענת ליברמן: לכן, יש מקרים - - -
אורי מקלב: עורך-הדין ויצמן, מה אתם נוהגים לדווח ללקוח שלכם?
אורי מקלב: מעניין אותי בשביל הפרקטיקה.
יוסף ויצמן: אני בכלל יש לי מזל: אני פעם בחודש שולח דיווח על כל מה שקורה: בקשות של ביטול הגבלה או עיכוב יציאה מהארץ.
יוסף ויצמן: - - - רישיון נהיגה זה גם קריטי, - -
עדי בלוטנר: מאוד.
יוסף ויצמן: - - כי עד שזה נכנס שוב לוקח זמן עם החידוש.
יוסף ויצמן: זו הגבלה - - - חידוש.
יוסף ויצמן: אז אנחנו יותר מדווחים על - - -
תמי סלע: אז יכול להיות שהגבלת רישיון נהיגה.
תמי סלע: שיש כמה דברים - - -
אורי מקלב: דרך אגב, אדם שיש לו הגבלה על רישיון נהיגה - - - שנה, צריך לעבור את כל התהליך בעצם מחדש עם רישיון טסט ורישיון.
ענת ליברמן: כן, אבל זה לא קשור אלינו.
אורי מקלב: אני אומר רק סתם - - -
תמי סלע: לא, זה לא חל על הגבלה - - -
תמי סלע: בגלל שזה מסיבות אחרות.
תמי סלע: זה לא בגלל - - -
אורי מקלב: מה זה משנה?
אורי מקלב: ברגע שאדם לא נהג.
אורי מקלב: אני רק אומר שהדבר הזה, התהליך הזה, האמצעי הזה, מאוד חמור.
אורי מקלב: אדם שנניח שהוא מוגבל ברישיון נהיגה בגלל שהוא לא שילם מזונות, - - -
ענת ליברמן: הודעה לחייב תמיד נשלחת, אדוני.
אורי מקלב: כן, אני רק שואל באופן פרקטי.
אורי מקלב: אני רק לא יודע מה המשמעות.
אורי מקלב: היה לי מקרה אחד שפנה.
אורי מקלב: זאת אומרת, שנה שלמה, נניח שזה היה בתוקף, ועכשיו, זה לא שמורידים את המגבלה, והוא צריך לעבור עכשיו טסט מחדש והכול מחדש.
אורי מקלב: אדם שהיה שנה בשלילה, - - -
אריה כהן: על פי חוק התעבורה, - -
דוד מדיוני: זה לא קשור לאיזה חוק - - -
אורי מקלב: בסדר, אני רק שואל.
אריה כהן: - - - הוא צריך לעבור זה.
אריה כהן: אבל זה אותו דבר כמו אדם שלא חידש את הרישיון, ולא שילם את האגרה.
אריה כהן: וגם כמו שאוכפים את זה כך, נכון לעכשיו אוכפים את זה גם כך.
דנילו דרמן: ההמלצה הכי טובה במקרה הזה היא שישלם את החוב.
דנילו דרמן: הכי טוב.
יוסף ויצמן: גם פה וגם - - -
אורי מקלב: בוודאי, אין ספק.
אורי מקלב: אני רק אומר שזה לא רק ביטול עכשיו, שהוא לא יכול ברישיון הנהיגה, אלא שזה דברים מרתיעים מאוד.
תמי סלע: עכשיו, לגבי הכללים האלה, השאלה – זאת אומרת, בגלל שהם מאוד מהותיים לאיך שיתנהל ההליך, האם אפשר לוודא שהם יותקנו לפני שיתחילו להפעיל את ההליך הזה?
תמי סלע: שלא ייצא שזה משהו שעכשיו יתמסמס שנים.
ענת ליברמן: אני לא יודעת אם כדאי להתנות את זה.
ענת ליברמן: אנחנו בוודאות נעשה את זה לפני, אבל אני מבקשת שלא נתנה את זה.
ענת ליברמן: קודם-כל, אנחנו קבענו - - -
תמי סלע: אם בוודאות זה ייעשה לפני, אז מה אכפת לך - - -?
עדי בלוטנר: למה לא?
ענת ליברמן: בגלל שאנחנו אף-פעם לא רוצים לקחת את הסיכונים האלה.
ענת ליברמן: שאם יש אחר-כך איזושהי מחלוקת על נוסח או כאלה דברים, שזה מה שימנע את תחילת העבודה במסלול המזונות.
עדי בלוטנר: איך תתחילו לעבוד?
תמי סלע: מהניסיון האישי שלנו בכנסת אנחנו מכירים מצבים ששנים לא - - -
ענת ליברמן: בסופו של דבר, אחרי שיש לנו גם חוק, שקובע את סדרי הפעולה, וגם תקנות; וגם קבענו בתוך החוק הנוכחי מתי אפשר - - -
תמי סלע: תקנות אין עדיין לדבר הזה.
ענת ליברמן: לא, לא צריך תקנות לעניין הזה.
ענת ליברמן: יש לנו תקנות כלליות שבעצם אומרות מתי אפשר לנקוט כל סוג של הליך, בסדר?
ענת ליברמן: הוראות הביצוע של החוק עצמו.
ענת ליברמן: מעבר לזה, גם הכנסנו לתוך החוק הזה את העיקר הכללי של הכללים: את אותו מדרג, ואת אותו עניין של פקודת מאסר שאי-אפשר להפעיל אלא לאחר הליכים מסוימים.
ענת ליברמן: את העיקר קבענו.
ענת ליברמן: עכשיו, לרדת ולפרוט את זה לפרוטות, זה כבר משהו שהוא פחות היסטרי.
ענת ליברמן: אנחנו נעשה את זה.
ענת ליברמן: אבל אם יהיה איזשהו עניין של - - -, נוכל להתנות את זה.
תמי סלע: - - - הוא מאוד מהותי.
תמי סלע: בעצם זה שזה בכללים זה ויתור, ולא בתקנות.
תמי סלע: ולכן, אני חושבת שלפחות - - -
אורי מקלב: עורך-הדין - - -
דנילו דרמן: אני מזכיר ליושב-ראש שגם בנושא המסלול המקוצר, הקודם, היו צריכים להיקבע כללים והיה צריך לפרסם, והדבר לא נעשה מעולם.
ענת ליברמן: אבל יש כללים.
דנילו דרמן: עכשיו יכול להיות שיש.
דוד מדיוני: לא, היה.
ענת ליברמן: יש כללים.
יוסף ויצמן: הם לא פרסמו, עדיין.
דנילו דרמן: אבל אחת הטענות שהעלנו בפני בג"ץ זה שהכללים לא פורסמו.
דנילו דרמן: אם היו, לא פורסמו.
ענת ליברמן: במקרה הזה, האינטרס הוא של המדינה לקבוע את הכללים.
ענת ליברמן: מאחר ומדובר בכל-כך הרבה אפשרויות לנקיטת הליכים, ומאחר והמדינה כל-כך חשופה לאחריות ולתביעות בגין רשלנות, לנו יש את האינטרס – גם מבחינת העובדים שלנו – לקבוע להם סדר זמנים.
קריאה: אז למה לא - - -?
דנילו דרמן: אז תעשו.
דנילו דרמן: אז תקבעו את הכללים.
ענת ליברמן: אנחנו נקבע, אבל אני לא רוצה להתנות את זה.
דנילו דרמן: חייבים להתנות את זה.
אורי מקלב: מר אריה כהן.
אריה כהן: אנחנו הולכים להשקיע במערכת אדירה.
אריה כהן: הולכים פה לעשות מהפך, שלא נעשה עד היום.
אריה כהן: מה שלמעשה המערכת הולכת, כל הכללים האלה נכנסים במערכת המחשוב שהתחייבנו שהיא תהיה.
אריה כהן: יש כאן מערכת מחשוב.
אריה כהן: יש פה הדרכה של עובדים.
אריה כהן: יש פה השקעה גדולה - - -
תמי סלע: אז אם זה יהיה, אז מה הבעיה?
אורי מקלב: תפרסמו.
אורי מקלב: תפרסמו את הכללים קודם.
תמי סלע: אז אין שום בעיה עם זה.
אריה כהן: זה יהיה, רק לא בלוח-זמנים - - -
אורי מקלב: אנחנו - - -
אריה כהן: - - - מערכת כזו בלי הדברים האלה.
אורי מקלב: זה לא מחר.
אורי מקלב: - - - מהאחד לספטמבר.
תמי סלע: אנחנו לא מבקשים את זה כי אנחנו חושדים במישהו ספציפי.
תמי סלע: אנחנו מכירים איך המערכות עובדות, ואיך הממשלה, ואיך תקנות מתעכבות ולא נקבעות בזמן.
תמי סלע: אנחנו חיים את זה פה, בוועדה.
אורי מקלב: וזה מתחיל באחד בספטמבר.
אורי מקלב: יש לנו הרבה זמן.
תמי סלע: עכשיו מדובר על כללים יותר דינמיים, הם לא באישור ועדה.
תמי סלע: ובכל זאת, הם התשתית של איך ההליך הזה מתנהל.
תמי סלע: זה קצת קשה לראות אותו מתנהל בלי כללים.
אורי מקלב: זה רק כללים.
אורי מקלב: מר מדיוני, אתם יכולים לקבוע כללים.
עדי בלוטנר: וזה צריך להיות מפורסם לציבור, כדי שאפשר יהיה גם להגיב על זה.
תמי סלע: - - - יפורסמו ברשומות.
תמי סלע: אבל באמת זה צריך להיות לפני שיתחילו לעשות.
אורי מקלב: יש לכם עוד זמן.
עדי בלוטנר: מלא זמן.
אורי מקלב: הרי עד שתפעילו את זה, לא לפני ה-14.
אורי מקלב: - - - לפני 2014, נכון?
אורי מקלב: הרי אנחנו לא מדברים על לפני 2014?
עדי בלוטנר: יש לכם כמעט שנה.
תמי סלע: לא, למה?
תמי סלע: בספטמבר 2013.
תמי סלע: אבל יש הרבה זמן עד אז.
גלעד סממה: אולי אפשר למצוא - - -
אורי מקלב: מר מדיוני, יש לך הצעה.
גלעד סממה: אולי אפשר - - - לתת כללים.
גלעד סממה: הרי אם המערכת מתחילה לפעול ויש לכם איזו השגה כזו או אחרת על כלל כזה או אחר, אז אפשר לשנות את זה.
דוד מדיוני: בסדר, נו.
תמי סלע: זה גם בידיכם.
תמי סלע: אתם אפילו לא באים עם זה לוועדה.
גלעד סממה: זה לא נוקשה מדי.
גלעד סממה: זה מנהל ההוצאה לפועל - - -
דוד מדיוני: זה יהיה.
דוד מדיוני: סגור.
אורי מקלב: קודם-כל, יפורסמו הכללים.
אורי מקלב: זאת אומרת, ביחד עם - - - גם הכללים יתפרסמו.
אורי מקלב: אז זמנכם לא בוזבז פה לריק.
תמי סלע: (ג) "שר המשפטים יפרסם ברשומות הודעה על לשכות ההוצאה לפועל שבהן פועל מסלול מזונות".
תמי סלע: נמסר לי שהתיקון לתוספת השלישית, לא מבקשים.
ענת ליברמן: יורד.
תמי סלע: היה פה איזה תיקון קבוע שלא קשור בכלל למסלול המזונות.
תמי סלע: יש פה, בסעיף 3 המוצהב, זה באמת סעיף כללי.
תמי סלע: זאת אומרת, הוא ספציפי למסלול מזונות, אבל הוא לא בא דווקא בהוראת השעה.
תמי סלע: והוא אמור לתת מענה למקרים של ניצול לרעה או איזשהו - - -
ענת ליברמן: ספציפי לתיקי מזונות, לא למסלול מזונות.
תמי סלע: ספציפי לתיקי מזונות, לא למסלול מזונות.
תמי סלע: כי זה באמת קורה גם היום בתיקי מזונות, - -
תמי סלע: - - בגלל העדיפות שהיא עדיפות שלא קשורה למסלול מזונות.
תמי סלע: בקשה לבית-המשפט בעניין פסק-דין למזונות – 12א.
תמי סלע: "שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי בקשה לביצוע פסק מזונות הוגשה לביצוע במטרה להתחמק מנושים ולנצל לרעה את הליכי ההוצאה לפועל, - - -".
תמי סלע: אגב, ניסוחים שקיימים היום בפקודת פשיטת הרגל בהקשר הזה.
תמי סלע: זה לא משהו שהמצאנו.
תמי סלע: "- - - רשאי הוא: (1) לפנות אל בית-המשפט בבקשה ליתן הוראות בעניין ביצוע פסק-דין למזונות".
תמי סלע: פה נוסיף לבקשת הנהלת בתי-המשפט, שלא נמצאים פה עכשיו, שהבקשה תוגש, ככל הניתן, לבית-המשפט שנתן את פסק-הדין.
יוסף ויצמן: זה משפחה, במקרה הזה.
ענת ליברמן: כן, כן, כן.
דוד מדיוני: איזו שאלה.
תמי סלע: פה קצת שינינו, גם בעקבות – להשהות הליכים - - -
תהילה כזרי: - - - בעניין.
ענת ליברמן: אגב, זה יכול להיות לא רק בית-משפט לענייני משפחה, סליחה.
ענת ליברמן: זה יכול להיות גם ערכאה דתית.
ענת ליברמן: זה יכול להיות גם - - -
דוד מדיוני: זה לא קשור רק - - -
תמי סלע: בית-משפט, לדעתי, מוגדר ככולל בית-דין - - -
ענת ליברמן: בית-דין דתי.
ענת ליברמן: בהגדרות.
קריאה: כולל.
יוסף ויצמן: - - - לפעמים, זה יכול להיות.
תמי סלע: "להשהות הליכים בתיק המזונות עד להחלטת בית-המשפט".
תמי סלע: שזה מאפשר גם לעכב את הכספים, נכון?
תמי סלע: אני הבנתי נכון.
תמי סלע: שאם עושים השעיית הליכים, אז יכולים - - -
ענת ליברמן: השעיית הליכים ועיכוב כספים.
שירן ברזילי: עורכת-הדין סלע, בעניין הנוסח.
שירן ברזילי: בסעיף: "שוכנע רשם ההוצאה לפועל כי בקשה - - -".
תמי סלע: בלי לדון מחדש.
שירן ברזילי: בלי במטרה גם להתחמק מנושים.
תמי סלע: אה, בלי במטרה להתחמק - - -?
תמי סלע: השאלה אם זה לא רחב מדי.
ענת ליברמן: במטרה לנצל לרעה את הליכי ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: לנצל לרעה.
עדי בלוטנר: מה זה משנה?
דנילו דרמן: אני מצטער, באיזה סעיף את קוראת בזה?
אורי מקלב: אנחנו חזרנו רגע - - -
תמי סלע: בעמוד 9, סעיף 12א.
דנילו דרמן: לי יש עד 7.
תמי סלע: זה סעיף שהוא ליד.
תמי סלע: יש היום סמכות לבקש הבהרה מבית-המשפט לגבי פסק-דין.
דנילו דרמן: ברור.
תמי סלע: עכשיו, במצבים האלה זה לא מספיק כי זו לא הבהרה לפסק-הדין.
תמי סלע: זה בעצם מתייחס לביצוע פסק-הדין, ולסיטואציה שמתגלה מרמה או ניצול לרעה במתן פסק-הדין.
יוסף ויצמן: וזה קורה הרבה.
תמי סלע: זו סמכות של הרשם, לפנות אם יש לו תשתית שמלמדת על ניצול לרעה של הליכי הוצאה לפועל בתיקי מזונות, כי זה באמת אופייני שם במיוחד.
תמי סלע: יכול להיות שזה רלבנטי גם בדברים אחרים, אבל אנחנו עכשיו עוסקים במסלול מזונות אז אנחנו לא יכולים להתחיל לקבוע דברים.
תמי סלע: לפנות כדי שהוא ייתן הוראות בעניין ביצוע פסק-הדין - - -
דנילו דרמן: שהוא ייפנה לבית-המשפט שנתן את פסק-הדין.
תמי סלע: יכול להיות שזה כבר לא רלבנטי לפנות לאותו - - -
דנילו דרמן: וזה מכוח זה שהוא בעצם זה שמבצע את פסק-הדין.
תמי סלע: הלשכה גילתה.
ענת ליברמן: הוא חושב שפסק-הדין הושג במרמה.
דנילו דרמן: רבותיי, אנחנו מייצרים פה מערכת משפטית חדשה לגמרי.
דוד מדיוני: יש לך רעיון אחר?
תמי סלע: היא לא כל-כך חדשה.
דנילו דרמן: לא, בסדר.
דנילו דרמן: הכול - - -
תמי סלע: כי גם היום, כשיש - - - אפשר - - -
דוד מדיוני: אין לך ברירה.
דוד מדיוני: גם היום אין לך סמכות.
ענת ליברמן: סליחה, עורך-הדין דרמן, הסעיף הזה בדיוק בא להגן על הנושים האחרים.
ענת ליברמן: כי מה שקורה, לפעמים יש פסקי-דין פיקטיביים.
ענת ליברמן: בית-המשפט לענייני משפחה שדן באותו הסכם, - -
דוד מדיוני: הם רק - - -
דנילו דרמן: רמאות אני מבין.
דנילו דרמן: אבל את יוזם התהליך - - -
ענת ליברמן: אז מה הבעיה?
ענת ליברמן: כמו שהרשם יכול לפנות להבהרה - - -
דוד מדיוני: מה אתה היית מעדיף, שרשם ההוצאה לפועל יחליט?
ענת ליברמן: מי ייפנה?
דנילו דרמן: הבעיה היא עקרונית ועוד קודמת: בשיטה האדוורסרית, שזאת השיטה שמדינת ישראל אימצה, יש שני צדדים.
דנילו דרמן: ברגע שאנחנו, באמצעות המסלול המקוצר בעצם, פועלים נגד השיטה האדוורסרית, נוצרים - - -
ענת ליברמן: אנחנו חולקים על זה, אבל - - -
דוד מדיוני: אנחנו לא פועלים נגד.
תמי סלע: זה קשור לזה שלעיתים שני הצדדים משתפים פעולה.
דוד מדיוני: יש לך - - -
דנילו דרמן: אבל נוצרים וייווצרו מצבים שבהם - - -
ענת ליברמן: אבל במקרה הזה, לשני הצדדים לתיק יש אינטרס שפסק-הדין הזה ימשיך להיגבות ולזכות לעדיפות.
ענת ליברמן: שני הצדדים לתיק: הן החייב, והן הזוכה.
תמי סלע: אין מישהו אחר - - -
ענת ליברמן: זה בדיוק העניין.
ענת ליברמן: זו בדיוק המרמה.