GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל קריספין: אני בגישה שכאשר בן-אדם בא לקבל כסף, כפי שאמרתי קודם, הוא קורא את השורות הכי קטנות.
מיכל קריספין: כשהוא הולך לשלם יש לו בעיה.
יצחק קדמן: אני יכול לספר לך דברים מהצד השני של התמונה – איך קורבנות רואים את העניין הזה – והיא שונה לגמרי ממה שאת מתארת.
דוד מדיוני: כמו מה?
יצחק קדמן: שיש קושי עצום, יש קושי עצום להשיג אתכם בטלפון, יש קושי עצום לקבל תשובות כמו שצריך, יש קושי עצום לאתר את התיקים.
יצחק קדמן: יש קשיים.
יפעת לביא: השנה העמדנו להם את הטלפון הייעודי.
יפעת לביא: זה משהו חדש מהשנה.
יצחק קדמן: אתם עושים כל הזמן מאמצים להשתפר.
יצחק קדמן: אבל אל תציגו את זה שהכול נפלא, ואי אפשר להעיר לכם הערות - - - לטופס.
יצחק קדמן: למה להיבהל מזה?
דוד מדיוני: יצחק, אנחנו שמחים לשמוע.
דוד מדיוני: אין בעיה גם לשנות.
דוד מדיוני: ואם אפילו הפורום הנוכחי יכול לדאוג לזה שגם בתיקים הרגילים, של הבגירים – שאותך אולי הם לא מעניינים, אבל אותי מאוד – גם שם אני חייב לקבל את הפרטים, וגם שם אני מבקש שהמשטרה תעביר בזמן את הפרטים.
דוד מדיוני: גם זה - - - חשוב בשולחן הזה, ולא רק של הקטינים.
דוד מדיוני: דוד, יש שם בעיה.
דוד רותם: טוב, ומה עם תיקי מזונות?
דוד רותם: אתה מקבל את הפרטים?
דוד רותם: הכול בסדר?
דוד מדיוני: תיקי מזונות – כשתאשר, אנחנו - - -
דוד רותם: אני לא אאשר, אל תדאג.
דוד מדיוני: לא תאשר?
דוד רותם: בקדנציה הבאה.
ורד וינדמן: מה המרכז עושה כשלא מגיע צילום תעודת זהות או לא מגיע פרט מסוים?
ורד וינדמן: אתם פונים באופן יזום לקורבנות לבקש מה שחסר?
מיכל קריספין: ברור.
מיכל קריספין: אם הם החזירו לנו את הטופס לא מלא כמו שצריך, ברור, אנחנו מחזירים.
דוד רותם: מתי את הטופס הזה אתם תעבירו?
דוד רותם: עוד היום?
אפרת חקאק: עם הנוסח המתוקן של התקנות.
אפרת חקאק: יפעת?
יפעת לביא: כן, מה שתחליטי.
דוד רותם: אז אתם תעבירו את הנוסח המתוקן, ואז אני אאשר את התקנות.
דוד מדיוני: הנוסח המתוקן של הטופס הזה?
אפרת חקאק: של כל התקנות.
אפרת חקאק: יש לנו גם תיקונים לתקנות.
יפעת לביא: דווקא למחוק את הכתוב בסוגריים, אני לא מסכימה אתך.
יפעת לביא: מאוד ברור שאת הבנק צריך רק אם אין שיק.
מיכל קריספין: אחרת הם יבואו בטענה: אתם מסרבלים, אתם שולחים אותנו, גם שיק, גם בנק.
מיכל קריספין: לא, הדגשנו: אם יש שיק, לא צריך למלא את פרטי הבנק.
דוד מדיוני: התחושה שלי, ואין לי בעיה לעשות עוד מאמץ, זה עובד יפה, בוא נשאיר את זה.
דוד מדיוני: כי זה באמת עובד יפה.
יפעת לביא: אז אנחנו לא משנים את הטופס הזה, חוץ מהטלפון.
ענת הר-אבן: אני רוצה לחזור לתקנה הראשונה שהוספנו עכשיו, של החובה של התובע להגיש פרטי נפגע במועד גזר הדין.
ענת הר-אבן: אני רוצה להעלות את האפשרות שנעגן את זה בתקנות סד"פ, סדר דין פלילי, כי זו בכל זאת חובה שמוטלת על התובע.
דוד רותם: אתם תעשו את זה גם בסד"פ, סדר דין פלילי, ופה הכנסתי את זה כבר.
דוד רותם: כי אחרת מה שיקרה זה שאני לא מאשר את התקנות כי אני לא בטוח שאי פעם זה יגיע.
דוד רותם: מה שאני חונק, אני חונק כשאני יכול.
דוד רותם: מתי אתם שולחים לי את הנוסח המתוקן?
דוד מדיוני: עד סוף היום.
דוד רותם: אני, יש לי אישור רק לאשר את זה היום.
דוד רותם: מחר אני כבר צריך אישור חדש.
דוד מדיוני: למה אתם לא עושים את זה עכשיו?
דוד מדיוני: תסגרו את זה עכשיו.
קריאה: זה בדיוק שתי דקות, בוא נגמור את זה.
אלעזר כהנא: אני מאחר כבר לישיבה.
דוד רותם: לישיבה עם מי?
אלעזר כהנא: כמה אנשים חשובים.
דוד רותם: מי החשוב שם?
אלעזר כהנא: אני חייב לומר?
אלעזר כהנא: אחר-כך אני אגיד לך.
דוד רותם: לא, אני ארים פשוט טלפון ואני אגיד להם שאתה מאחר, שאני מחזיק אותך בכוח.
קריאה: בוא נעבור על הטופס עכשיו וננסה לראות פה בדיון.
דוד רותם: אני עושה עשר דקות הפסקה.
דוד רותם: תגמרו את זה ותחזרו.
דוד רותם: את רוצה להסביר לנו?
יפעת לביא: יש טופס פרטי ניזוק.
יפעת לביא: אין לכם עותק שלו, נכון?
אפרת חקאק: על השולחן יש לנו עותק.
יפעת לביא: דבר ראשון, במקום לקרוא לו "נפגע עבירה", אנחנו וקוראים לו "ניזוק", כי בשלב גזר הדין כבר אפשר להגדיר שהוא ניזוק.
דוד רותם: כן, כך הוא כתוב: פרטי ניזוק.
יפעת לביא: אז לכם יש גרסה אחרת.
יפעת לביא: אצלנו הגרסה הסופית היתה "נפגע עבירה".
יפעת לביא: ושינינו שהטופס יוגש, במקום במעמד הגשת כתב האישום, הוא מוגש לא יאוחר ממועד מתן גזר הדין.
אפרת חקאק: החלטת בית-המשפט.
דוד רותם: אתם לא קוראים לזה גזר דין.
דוד רותם: זו החלטה, לא?
יפעת לביא: אפשר לשנות: לא יאוחר ממועד החלטת בית-המשפט.
יפעת לביא: שאר השינויים הם מינוריים.
יצחק קדמן: יש דואר אלקטרוני?
יצחק קדמן: אתם מבקשים דואר אלקטרוני?
דוד רותם: אם יש.
יפעת לביא: כן, אם יש, אנחנו מבקשים דואר אלקטרוני.
יצחק קדמן: ופקס?
יפעת לביא: פקס – לא.
יצחק קדמן: תוסיפו גם פקס, כי אני מבין מדוד מדיוני שהם מוכנים, כל מה שיועבר אליהם - - -
דוד מדיוני: אנחנו מוכנים לשלוח לו.
דוד רותם: אני מודיע לך: זה להחליק על ניילון מגובה רב.
דוד רותם: כי בפקס אתה אף פעם לא יודע שזה הגיע.
יצחק קדמן: ובדואר אתה יודע?
יצחק קדמן: איך?
קריאה: הודעה חוזרת אם הדואר לא נמסר.
דוד רותם: הדואר מחזיר.
דוד רותם: חוץ מזה, יש חזקה שבדואר זה מגיע.
אורי מקלב: מה שאמרת, דוד, זה מאוד נכון.
אורי מקלב: בדואר, אתה אומר יש עדיין באמצע, שהוא ניטרלי, אין שום סיבה שהוא לא יעביר, וזה חזקה שהוא מעביר את זה.
אורי מקלב: בפקס – אני מכיר אנשים ששולחים בפקס נייר חלק.
אורי מקלב: אמרו: שלחתי בפקס, לא קיבלת?
אורי מקלב: יש לי אישור ששלחתי.
אורי מקלב: אבל הוא לא שלח שום דבר.
אורי מקלב: משתמשים בדבר הזה, כשאדם רוצה לנסות להתחכם, הוא אומר: שלחתי בפקס.
אורי מקלב: לך תדע מה הוא שלח.
יצחק קדמן: לא, זה לא האדם.
יצחק קדמן: זה המרכז לגביית קנסות.
יצחק קדמן: הם לא ירצו לרמות מישהו.
אורי מקלב: אבל הוא אומר: לא קיבלתי.
יפעת לביא: אני מבינה שאצלכם יש את הנוסח עם "הניזוק", אבל הנוסח האחרון היה "נפגע עבירה".
יפעת לביא: החזרנו את זה ל"ניזוק".
יפעת לביא: פרטי מוטב או אפוטרופוס שהתובע ימלא.
יפעת לביא: ולמטה יש הערה, בגלל שהטופס הזה היה אמור להיות מוגש במועד כתב אישום שהתובע יעדכן.
יפעת לביא: מכיוון שכרגע הוא לא מוגש במועד כתב אישום, אז שינינו: הפרטים המנויים לעיל נכונים ליום הגשת טופס זה.
יפעת לביא: במידה וייוודע על שינוי כלשהו בפרטי הניזוק - - -
דוד רותם: ותמחקו גם: ובהתאם לתלונה שהוגשה למשטרת ישראל.
יפעת לביא: כן, זה נמחק.
יפעת לביא: "כתב האישום" "ובהתאם לתלונה" נמחק.
יפעת לביא: אז: נכונים ליום הגשת טופס זה.
יפעת לביא: במידה וייוודע לי על שינוי כלשהו בפרטי הניזוק, המוטב או האפוטרופוס עד למועד מתן גזר הדין, אודיע על כך לבית-המשפט.
דוד רותם: לא, זה לא נכון: עד למועד גזר הדין.
דוד רותם: כי הוא מגיש את זה אחרי גזר הדין.
יצחק קדמן: לפעמים יכולים להגיש קודם.
ענת הר-אבן: עשינו את הנוסח ככה שהוא מרווח, שמאפשר להם להגיש אותו בכתב האישום או בגזר הדין, לפי מה שאחר-כך נתאם.
ענת הר-אבן: הנוסח תואם גם את זה וגם את זה.
ענת הר-אבן: אם יגישו את זה בכתב האישום, יוכלו לעדכן במועד מאוחר יותר.
ענת הר-אבן: זו הכוונה.
יפעת לביא: אנחנו רק מבקשים, בגלל שהמשטרה לא היתה פה, עכשיו בשינויים הקטנים, אנחנו בכל זאת רוצים שהם יוכלו גם להביט בטופס ולאשר אותו סופית.
יפעת לביא: אז אם אפשר לחכות כמה ימים שנקבל את האישור שלהם לטופס הזה.
דוד רותם: אין לי כמה ימים.
דוד רותם: אני עכשיו מאשר את התקנות האלה עם הטופס.
אפרת חקאק: היושב-ראש יכול לאשר, ואם יש בעיה - - -
דוד רותם: אם יש בעיה, אז אתם תודיעו לנו מה הבעיה, ואנחנו נדחה את כל הטענות שלהם.
אפרת חקאק: ובכל מקרה לא נשלח את המכתב בימים הקרובים, כדי לתת לכם זמן לעבור על הנוסח המעודכן.
דורית ואג: רק אל תמשכו את זה, כי אסור.
יפעת לביא: מבחינתנו זה מוכן, רק בגלל שאין פה נציגות של המשטרה - - -
דוד מדיוני: אבל גם נציג המשטרה אמר לך שהיום הוא יסיים את זה.
יפעת לביא: בסדר.
יפעת לביא: אז אני רק רוצה לאפשר לו לעשות את זה.
אפרת חקאק: ואני רק אקריא שוב את תקנה 2 החדשה, כי הם ביקשו נוסח טיפה שונה: "התובע יעביר את פרטי הניזוק לא יאוחר מיום החלטת בית-המשפט, לפי טופס שבתוספת" – כנראה שזה יהיה תוספת אחת.
דוד רותם: בסדר גמור, יפה מאוד.
דוד רותם: אפשר לאשר?
יפעת לביא: את יכולה להקריא את הנוסח של התקנה הבאה?
יפעת לביא: של השינוי שנעשה בתקנה 3?
אפרת חקאק: "הורה בית-משפט לנאשם לשלם פיצוי לניזוק, יעביר בית-המשפט למרכז לגביית קנסות באמצעות ממשק מחשב את הפרטים האלה בהקדם האפשרי ולא יאוחר משלושה ימים מיום ההחלטה, ובלבד שהתובע העביר את הפרטים לפי תקנה 2."
דוד מדיוני: יופי, מזל טוב.
דוד רותם: פה אחד, כמקובל בוועדה הזאת.
דורית ואג: תודה רבה לכולם, חופשה נעימה.
דוד רותם: על סדר-היום: צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ג-2012.
פול לנדס: אני מודה לאדוני, אני מודה לוועדה על שבתקופת הפגרה כינסה את הדיון הזה לצורך אישור צו של נותני שירותי מטבע.
פול לנדס: לקראת ביקורת בין-לאומית שיש לנו במרס הקרוב, יש חשיבות בהוראת עשייה בנושא של הגופים הפיננסיים.
דוד רותם: מתי זה יהיה במרס?
פול לנדס: ב-10 במרס הם מגיעים.
דוד רותם: אם כך, אני לא צריך לאשר את התקנות לפני הבחירות; אני יכול לחכות.
פול לנדס: אסביר למה קיימת נחיצות לאשר את הצו כמה שיותר מהר, ודאת היתה הסיבה שאנחנו הפצרנו בגורמים הרלוונטיים להאיץ את התקנת הצו.
פול לנדס: יש עניין של כניסת הצו לתוקף.
פול לנדס: מבחינת הביקורת הבין-לאומית - אני מכיר את זה מקרוב, כי גם אני ביצעתי ביקורת בין-לאומית של אחת ממדינות של מועצת אירופה - מבחינת הביקורת הבין-לאומית, מה שקובע לעניין איך שמסתכלים על מדינת ישראל, ואני מתכוון לא רק בשביל הציון; אנחנו מנסים, כדי לסייע לגופים הפיננסיים, שמדינת ישראל תקבל מעמד של EU equivalence.
פול לנדס: המשמעות של זה היא שהסטנדרטים במדינת ישראל – מה שיקל מאוד על גופים פיננסיים לפעול בחו"ל אל מול מוסדות אירופאיים.
פול לנדס: זה דבר שאנחנו מנסים לקדם אותו, ואני מקווה שגם נצליח.
פול לנדס: מבחינת הביקורת, מה שמשנה זה מה מועד כניסה לתוקף של ההוראות הרלוונטיות.
פול לנדס: במישור של צרפת, למשל, היתה להם חקיקה, אך היא היתה לא בתוקף – זה לא נחשב.
פול לנדס: לכן מבחינת המועד, כניסה לתוקף זה המועד הקובע.
פול לנדס: מבחינת הסטנדרט, זה במודע הביקורת עצמה או מקסימום חודשיים לאחר מכן.
פול לנדס: לפי הכללים של הביקורת זה עד 60 יום אחרי ה-on site visit.
פול לנדס: לכן הנחיצות של לאשר את הצו כמה שיותר מוקדם, כדי שהוועדה תדון בצו.
דוד רותם: אי-אפשר להסביר להם, גם לאלה מכל העולם, גם לאלה עם כל האותיות שאתה אוהב תמיד להגיד לי, אי-אפשר לומר להם: יש פה כנסת שהתפזרה, אנחנו הולכים לבחירות, ולכן יש בעיה?
פול לנדס: הנושא של בחירות ושל סוגיות שנוגעות לפרלמנט, כמעט כל המדינות מעלות את זה.
פול לנדס: מעניין אותם מה קרה מאז הביקורת הקודמת.
פול לנדס: הם אומרים: הביקורת הקודמת היתה ב-2008 – מה עשיתם מאז.
פול לנדס: הוועדה אישרה את צו חברי בורסה, צו מנהלי תיקים, צו הדואר, אישרה תיקון חקיקה בחקיקה ראשית, אבל יש לנו את ההשלמה של נותני שירותי מטבע וגוף נוסף.
פול לנדס: זה לא עובד.
אברהם מיכאלי: איפה הייתם עד עכשיו?
דוד רותם: כבר תודיע להם שלגבי עורכי דין, אין תיקון, וגם לא יהיה.
פול לנדס: אני מדבר על נותני שירותי מטבע.
פול לנדס: לגבי עורכי דין והמוסדיים - לא פציתי פה על סוגיית עורכי הדין.
פול לנדס: כפי שאדוני יודע, אנחנו נמצאים במשא ומתן אינטנסיבי עם לשכת עורכי הדין.
פול לנדס: אנחנו מנסים להגיע להסכמה.
אברהם מיכאלי: מביאים את זה גם בפגרה, את ההסכמה?
דוד רותם: אין פנייה של מזכיר הממשלה.
פול לנדס: בכל מקרה החקיקה תגיע לוועדה, והוועדה תוכל להגיע להכרעה, אם ההסכמה הזאת היא סבירה.
פול לנדס: אני חושב שבעניין הזה גם מוסדות הלשכה אמורים לאשר- - -
אורי מקלב: זה כבר מונח על סדר-היום של המליאה ביום חמישי.
דוד רותם: לא, זה משהו אחר.
דוד רותם: מסתננים.
פול לנדס: לא שידוע לי על זה.
פול לנדס: בשורה התחתונה, יש שני צווים שהם רלוונטיים – צו אחד שנידון עכשיו, והצו השני, שכבר עבר אישור היוועצות, אמור להגיע ביום-יומיים הקרובים לוועדת חוקה, צו המוסדיים, שזה מבטחים וקופות גמל.
פול לנדס: זה גם צו של משרד האוצר.
פול לנדס: יש לי בקשה לוועדה, שתהיה הירתמות כוללת.
דוד רותם: תפנה למזכיר הממשלה, שיפנה ליושב-ראש הכנסת.
פול לנדס: אני חושב שהיתה פנייה לגבי חלק מההוראות, אני חושב שגם לגבי הצו הזה.
ניר דולב: היתה פנייה לגבי צו המוסדיים.
ניר דולב: לאחר ההקדמה של פול בדבר הנחיצות של ישראל ליישר קו בכל המישורים, בכל הצווים הגענו עם הצו הזה, ונתחיל לקרוא אותו.
ניר דולב: צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי מטבע למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשע"ג-2012.
ניר דולב: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7(ב) ו-32(ג) לחוק איסור הלבנת הון, תש"ס-2000, וסעיף 48(א) לחוק איסור מימון טרור, התשס"ה – 2005, לאחר התייעצות עם שר המשפטים ועם השר לבטחון הפנים, ולעניין סעיף 12 - בהסכמת שר המשפטים, והכול באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מצווה לאמור: פרק א': פרשנות.
ניר דולב: הגדרות.
ניר דולב: 1.
ניר דולב: בצו זה – "אזור" – כל אחד מאלה: יהודה והשומרון ורצועת עזה.
ניר דולב: "איש ציבור זר" - תושב חוץ בעל תפקיד ציבורי בכיר בחוץ לארץ, לרבות בן משפחה של תושב חוץ כאמור או תאגיד המצוי בשליטתו או שותף עסקי של תושב חוץ כאמור; לעניין זה, "תפקיד ציבורי בכיר" - לרבות ראש מדינה, נשיא מדינה, ראש עיר, שופט, חבר פרלמנט, חבר ממשלה וקצין צבא או משטרה בכיר, או כל ממלא תפקיד כאמור, אף אם תוארו שונה; "בן משפחה" - כהגדרתו בחוק ניירות ערך,התשכ"ח-1968; "בעל שליטה" - מי שיש לו שליטה בתאגיד - כהגדרתה בסעיף 7(א) (1)(ב) לחוק; "הממונה"- הרשם אשר מונה על פי סעיף 11ב(א) לחוק; "הרשות המוסמכת" - כהגדרתה בסעיף 29 לחוק; "הרשימה" - רשימה מרוכזת של ארגוני טרור מוכרזים ושל מי שהוכרז אדם שהוא פעיל טרור, שפורסמה לפי סעיף 47(ב)(1)(ג) לחוק איסור מימון טרור; וכן ארגון או אדם כאמור, שהודעה על הכרזתו כארגון טרור או כאדם שהוא פעיל טרור הומצאה לנותן שירותי מטבע בדרך שנקבעה לפי סעיף 47(ב)(1)(ב) לחוק איסור מימון טרור, ונותן שירותי המטבע לא קיבל הודעה על ביטולה; "יחיד"- מי שאינו תאגיד, או שאינו מוסד ציבורי או שאינו תאגיד שהוקם בחיקוק בחוץ לארץ; "מוסד ציבורי"- משרדי הממשלה, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, רשויות מקומיות וכן רשויות, תאגידים או מוסדות אחרים שהוקמו בישראל בחיקוק; "מורשה חתימה" – מי שבעל חשבון ייפה את כוחו לפעול בחשבונו; "מספר זהות" - כל אחד מאלה: (1) ביחיד שהוא תושב - מספר זהותו במרשם האוכלוסין; (2) ביחיד שהוא תושב חוץ - מספר דרכון או מספר תעודת מסע ושם המדינה שבה הוצא הדרכון או תעודת המסע; היה היחיד תושב אזור, מספר הזהות יכול שיהיה גם מספר זהותו בכרטיס מגנטי שהנפיק המינהל האזרחי; (3) בתאגיד הרשום בישראל - מספר הרישום במרשם המתאים;
דוד רותם: היה היחיד תושב אזור, מספר הזהות יכול שיהיה גם מספר זהותו בכרטיס מגנטי - זה לא יכול שיהיה אלא זה מספר הזהות שלו; בעיקר אלה שבאים מעזה.
ניר דולב: צריך תעודה מזהה, וברגע שיש דרכון, זה עונה על זה.
ניר דולב: לכן הניסוח: יכול שיהיה, כי ברישא החלופה הראשונה היא לדרכון.
דוד רותם: דרכון זה בסדר, אבל מספר הזהות – אין תעודות זהות בעזה, אז מספר הזהות זה הכרטיס המגנטי שמופיע.
ניר דולב: כלומר היה ואין דרכון.
דוד רותם: אתה מדבר פה על דרכון, ואחר כך אתה מדבר על מספר זהות.
אורי מקלב: בכרטיס זה לא מספר זהות?
אורי מקלב: זה מספר שמזהה אותך על-ידי כרטיס מגנטי שניתן לתושבי עזה.
דוד רותם: אני לא רוצה שזה יכול גם להיות זה.
דוד רותם: עוד אנשים יזדהו עם תעודת זהות של רצועת עזה.
לילך וגנר: דיברנו על נוסח זהה כשדנו בצו הבנקאי, והנוסח הזה היה מקובל בזמנו על הוועדה.
דוד רותם: אני רק אומר את זה כי אתם פה הולכים להסתבך עם צרות.
דוד רותם: יבוא אדם עם תעודת זהות של עזה – זה תעודה מזהה שמספיק כדי להזדהות?
דוד רותם: כתוב: יכול שיהיה.
לילך וגנר: בנוסף על הרישא.
לילך וגנר: זה לא אומר מספר זהות של הרשות הפלסטינית.
ניר דולב: (4) בתאגיד שאינו רשום בישראל - מספר הרישום במדינת ההתאגדות, אם קיים, ושמה, ואם לא קיים רישום לתאגידים מסוגו - הפרטים הרשומים במסמך ההתאגדות של התאגיד.
ניר דולב: זה הנוסח שהוגש הוועדה, ולאחר ישיבה שקיימנו עם אלעזר הוחלט להוסיף לאחר המילים: במסמך ההתאגדות של התאגיד: או מספר הרישום הפנימי אצל נותן שירותי המטבע;
ניר דולב: (5) במוסד ציבורי ובתאגיד שהוקם בחיקוק בחוץ לארץ - מספר הרישום שיקצה לו נותן שירותי המטבע; "מען" - כל אחד מאלה: (1) ביחיד - מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4 או מקום מגוריו, כפי שמסר, הכולל את שם היישוב, וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתושב חוץ - גם שם המדינה; (2) בתאגיד - מענו הרשום במסמך כאמור בסעיף 4(3) או מקום ניהול עסקיו בישראל, ואם אינו מנהל עסקים בישראל – מקום מרכז עסקיו מחוץ לישראל, וכל אלה – כפי שמסר; המען יכלול את שם היישוב, וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, ובתאגיד שאינו רשום בישראל – גם שם המדינה; (3) במוסד ציבורי ובתאגיד בחוץ לארץ שהוקם בחיקוק - המען שמסר הכולל את שם היישוב וכן את שם הרחוב, מספר הבית ומיקוד, אם נתונים אלה קיימים, ובתאגיד בחוץ לארץ שהוקם בחיקוק – גם שם המדינה; "מבקש שירות" - מי שמבקש שירות מנותן שירותי מטבע, בין בעבור עצמו ובין בעבור אחר, ובתאגיד – גם מנהל התאגיד, יושב ראש הדירקטוריון או נציגיהם; "מקבל שירות" - מי שמקבל שירות מנותן שירותי מטבע, לרבות ספק המבצע עסקה עם לקוח באמצעות כרטיס חיוב, כמשמעו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו- 1986, אף אם אדם אחר ביקש את השירות בעבורו, ובתאגיד - גם מנהל התאגיד או יושב ראש הדירקטוריון; "מקבל שירות קבוע" – מקבל שירות שבוצעו עבורו, במהלך 6 החודשים שקדמו לביצוע הפעולה, שלוש פעולות לפחות, בהיקף מצטבר של 200,000 שקלים חדשים ומעלה;
דוד רותם: למה 200 אלף?
דוד רותם: רוצים שלוש פעולות.
ניר דולב: שלוש פעולות לפחות, בסך כולל של 200 אלף שקלים.
ניר דולב: מבחינתנו, מי שאנחנו רוצים לבצע עליו את הבקרה על מקבל שירות קבוע – חלק מהבקרה זה הכרת הלקוח, זה אותו לקוח שהוא לא לקוח אקראי, ומבחינת הערכת גורמי המקצוע, מי שבא לצ'יינג' ומבצע שלוש פעולות לפחות בששה חודשים, שזה שש פעולות בששה חודשים, בהיקף מצטבר של 200 אלף שקלים ומעלה, אין עם זה בעיה, אבל אנחנו רוצים שאותו נותן שירותי מטבע יכיר אותו קצת יותר מאשר שהוא מכיר לקוח אקראי.
דוד רותם: אתה הופך אותו ללקוח קבוע שלי, ולקוח קבוע זה גם אם הוא עושה בפחות מ-200 אלף שקל, בתנאי שהוא עושה שלוש פעולות בחצי שנה.
יואב צבר: מקובל עלינו גם פחות.
יואב צבר: רציתי להקל.
יואב צבר: מקבל את הערתך.
יואב צבר: מוכנים להוריד את זה.
גלעד ארדן: מעבר להגדרה, המשך תיקון לצו מטיל חובות מאוד מורכבות על נש"מ לגבי לקוח קבוע, כולל שאלונים ובדיקות מאוד מקיפות.
גלעד ארדן: יש לזכור שהיקף פעילות זה היקף פעילות יחסית קטן, שנותן שירותי מטבע ישתכר על זה פרוטות, ויש פה מטלות כבדות שעליו לבצע לגבי מקבל שירות קבוע.
גלעד ארדן: יש לתת את הדעת על זה.
גולן שלומי: אדוני, יש הערה מכיוון אחר לגבי ההגדרה של מקבל שירות קבוע.
גולן שלומי: יש הרבה פעמים מקרים שבהם נש"מ מקבל שירות מנש"מ.
גולן שלומי: לא כל הנש"מים הם צ'יינג'ים; חלק מהנש"מים מבצעים פעולות של המרת מטבע והעברתו לחו"ל, ואני מדבר על אלה דווקא.
גולן שלומי: כשנש"מ רוצה לבצע העברה עבור לקוח, כלומר לבצע המרה ולהעביר אותה לחו"ל, הוא נעזר בשירותיו של נש"מ אחר.
גולן שלומי: ההגדרה הזאת לא מחריגה שירותים של נש"מ מנש"מ.
גולן שלומי: למעשה קובעת שכאשר נש"מ מקבל שירות מנש"מ אחר, הנש"מ האחר הופך להיות לקוח קבוע של הנש"מ השני.
גולן שלומי: זה לא הגיוני, כי אתם נתתם רשיון לאותו נש"מ.
גולן שלומי: אותו נש"מ מחויב בביקורת, בזיהוי, באימות, בכל הכללים שהצו הזה מחייב.
גולן שלומי: כאשר אותו נש"מ מקבל שירותים מנש"מ אחר, מספיקה לדעתי חובת הזיהוי והאימות שהצו קובע, ולא להגדיר את הנש"מ הראשון כלקוח קבוע.
יואב צבר: זה בדיוק לפי הצו, אבל הפעולה צריכה להירשם.
גולן שלומי: הפעולה נרשמת אצל כולם.
גולן שלומי: למשל, משה נכנס לסניף צ'יינג' באשדוד, ומבקש להעביר 200 דולר לאמו באוקראינה.
גולן שלומי: הנש"מ באשדוד מבקש שירותים מנש"מ אחר שנמצא בתל-אביב לצורך ביצוע העברה לחו"ל.
גולן שלומי: הוא מבצע את ההעברה הזאת במסגרת מרוכזת עם העברות אחרות.
גולן שלומי: כמובן, עוברות את ה-200 אלף שקלים בחצי שנה.
גולן שלומי: אנחנו מדברים על העברות לחו"ל במאות-מיליוני דולרים בשנה.
יואב צבר: למה זה נוגד שהוא יהיה לקוח קבוע של אותו נש"מ שמעביר?
יואב צבר: מה הבעיה?
גולן שלומי: לא נוגד, אבל אם נסתכל מאוחר יותר על ההוראות שקבעתם לגבי הגדרת לקוח קבוע- - -
יואב צבר: כשנגיע להגדרות.
יואב צבר: אני יודע את העמדה שלכם, כי ברמת העיקרון העמדה שלכם היא לעקוף את כל נותני שירותי מטבע ולעבוד ישירות מול האזרח.
גולן שלומי: ממש לא.
דוד רותם: כשנגיע לשם, נדבר.
אוהד מימון: ביחס למקבל שירות קבוע, מדובר במקבל שירות ולא במבקש שירות.
אוהד מימון: לכן שלוש פעולות – ייתכנו גם שלוש פעולות בהיקפים קטנים ביותר.
אוהד מימון: הכוונה פה, והיא בהחלט ראויה, לבצע הכר את הלקוח מעמיק, היא ביחס למי שמקבל את השירות ולא מי שמבקש את השירות.
אוהד מימון: אגב, לדעתי זה עונה לעניין הנש"מ.
אוהד מימון: הנש"מ הוא מי שמבקש את השירות עבור מישהו אחר והוא לא מי שמקבל את השירות; מי שמקבל את השירות זה לקוחותיו, לכן הרף של 200 אלף ₪ הוא סביר יחסית להיקפים שאנחנו מדברים עליהם, ואני מזכיר – החובה שנדרשת פה היא חובה לא רק של הכרת מבקש השירות כי אם של מקבל השירות.
אוהד מימון: יש הבדל תהומי בין השניים.
ניר דולב: אנחנו מסכימים עם ההערה של עו"ד מימון.
ניר דולב: אני חושב שזה נותן לך מענה, ברגע שמקבל שירות קבוע, ביחס אליו מבצעים, כל לקוח של הנש"מ, שפונה לנש"מ אחר, הוא מקבל השירות.
גולן שלומי: זו בדיוק הבעיה – שהנש"מ השני לא מסוגל לבצע הכרת לקוח של מקבל השירות, כי מקבל השירות לצורך העניין זה אותו משה שנכנס לצ'יינג' באשדוד, והוא מבקש לבצע – מדברים על הנש"מ השני.
גולן שלומי: הנש"מ שמבצע את ההעברה לחו"ל, לפי הוראות הצו, צריך לבצע, כפי שנראה מאוחר יותר, הכרה מעמיקה של מקבל השירות.
גולן שלומי: מקבל השירות זה אותו משה שמבצע העברה של 200 אלף שקלים.
ניר דולב: שיסופקו לו הפרטים, יפנה אליו ויבצע את זה - זה המטרה בסעיף.
גולן שלומי: מטרה ראויה, אבל היא לא מנוסחת נכון.
ניר דולב: "נושא משרה" – כהגדרתו בסעיף 11א לחוק; "עורך דין" - בעל רישיון לעריכת דין בישראל, ולעניין תאגיד שאינו רשום בישראל, גם נוטריון שהוא עורך דין בעל רישיון במדינה החברה בארגון לשיתוף כלכלי ופיתוח או נוטריון שהוא עורך דין בעל רישיון לעריכת דין במדינות ההתאגדות של התאגיד, ובלבד שהמדינה או הטריטוריה בה מואגד התאגיד אינה מנויה בתוספת הראשונה; "פעולה" – פעולה בודדת; לעניין זה יראו מספר פעולות שבוצעו עבור אותו מבקש שירות או מקבל שירות במהלך יום אחד כפעולה בודדת; "צדדים לפעולה" – כל אחד מן הצדדים לפעולה הנעשית באמצעות נותן שירותי המטבע; ולעניין שטרי חוב ושיקים – עושה השטר או מושך השיק, לפי העניין, וכן הנפרע בשטר או בשיק, לפי העניין; "שם" – כל אחד מאלה: ביחיד - שם משפחה ושם פרטי, הרשומים במסמך הזיהוי כאמור בסעיף 4; בתאגיד - שמו הרשום, ואם הואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום של תאגידים מסוגו - שמו כפי שמסר; בתאגיד שהוקם בחיקוק - השם שנקבע בחיקוק, בין בארץ ובין בחוץ לארץ; במוסד ציבורי, למעט בתאגיד שהוקם בחיקוק - שמו כפי שמסר; "תאגיד" – כל אחד מאלה: חברה, שותפות, אגודה שיתופית, אגודה עותומאנית, עמותה או מפלגה הרשומה בישראל; גוף הרשום כתאגיד מחוץ לישראל; גוף שהואגד במדינה שלא מתקיים בה רישום שלגופים מסוגו, ובלבד שהציג מסמך המעיד על היותו תאגיד; "תושב" - כמשמעו בחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965, לרבות אזרח ישראלי שאינו תושב כאמור, הרשום במרשם האוכלוסין; "תושב אזור" - מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור; "תושב חוץ" - מי שאינו תושב.
דוד רותם: יש למישהו הערות על ההגדרות או על פרק ההגדרות?
אורי מקלב: הגדרה של נותני שירותי מטבע – זה מופיע בחוק עצמו?
ניר דולב: יש הגדרה של שירותי מטבע.
דוד רותם: הוצאנו את זה.
דוד רותם: אצל פול לנדס, גם אתה ואני נותני שירותי מטבע.
דוד רותם: פול לנדס את כל המדינה רוצה לראות שם.
אורי מקלב: שזה יהיה ברור.
אורי מקלב: חשוב להבהיר גם לפרוטוקול שההרחבה של הדברים- - -
ניר דולב: זה במסגרת החוק.
יואב צבר: ורק לפי החוק.
יואב צבר: החוק כולל שמונה סניפים: המרת מטבע, מכירה או פדיון של המחאות, קבלת נכסים פיננסיים למדינות, החלפת מטבע, ניכיון צ'קים, ניכיון כרטיסי חיוב ומסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע, מסירת נכסים פיננסיים לאדם אחר.
דוד רותם: הוא מנסה להיכנס בניכיון צ'קים – אני לוקח הלוואה של 10,000 שקל, נותן עשרה צ'קים.
דוד רותם: פול לנדס יגיד לך: זה ניכיון צ'קים.
דוד רותם: שיגיד.
אורי מקלב: אבל בסוף הסכמת שזה לא.
פול לנדס: התיקון הזה כבר נמצא בחלק שלא עלה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: על זה צריך לשבת עם אבי ליכט, ולהגיע שם לסיכום.
אורי מקלב: אנחנו באמצע תהליך בעניין.
אורי מקלב: אתה שותף.
דוד רותם: אני כבר לא אהיה פה.
אורי מקלב: אתה תהיה פה.
אורי מקלב: אתה העלית את הנושא הזה גם מתוך ניסיון אישי.
אוהד מימון: לעניין ההערות לסעיפי ההגדרות, אני רוצה להפנות להגדרות ביחס למבקש שירות ומקבל שירות - יש שם הרחבה שלא ברורה לי מהותה, לפיה מבקש רשות הינו גם, כשמדובר בתאגיד, מנהל התאגיד או יושב-ראש הדירקטוריון או נציגיהם.
אוהד מימון: לא ברור לי, למה זה נדרש כשאנחנו מדברים במבקש שירות.
אוהד מימון: כשמבקש השירות הינו תאגיד, יש מרשם שמתנהל.
אוהד מימון: אם מדובר במבקש שירות, ייתכן שהוא תאגיד בחו"ל, ניתן לשקול את זה, אבל באופן גורף לציין שמבקש השירות הוא גם מנהל השירות, יושב-ראש הדירקטוריון או נציגיהם – להכניס את האמירה הזאת בתוך ההגדרה זאת אמירה בעייתית, מה עוד שהמונח מנהל תאגיד הוא גם מונח שהוא לא מובהר – מיהו מנהל התאגיד, האם זה המנכ"ל, האם זה מי שרשום במרשם החברות וכו'?
אוהד מימון: ביחס למקבל השירות, אני מבין את כוונת המחוקק, כי הובהרה לי, אבל לדעתי, יש פה טעות; מקבל השירות – כתוב:
אוהד מימון: מי שמקבל שירות מנותן שירותי מטבע לרבות ספק המבצע עסקה עם לקוח באמצעות כרטיס חיוב.
אוהד מימון: הכוונה פה היתה, כנראה, לשירותי ניכיון, אבל ייתכן מצב שבו מבקש שירות לבצע שירות ניכיון עבור ספק אחר.
אוהד מימון: לפי מה שכתוב פה, באותו מצב לא מפרידים בין מבקש השירות לבין מקבל השירות, ולדעתי, זו טעות; יש מקום להפריד ביניהם.
אוהד מימון: הרי הכוונה פה היתה ליצור הבחנה בין מי שמבקש את השירות לבין מי שנהנה מהשירות.
אוהד מימון: כמו כן גם במקבל השירות הערתי תקפה לגבי רישום שמו של מנהל התאגיד או יושב-ראש הדירקטוריון.
אוהד מימון: יש גם חוסר אחידות – במקבל שירות כתוב: יושב-ראש הדירקטוריון, ולא כתוב: או נציגיהם.
אוהד מימון: אלה הערותיי לגבי נושא מבקש השירות ומקבל השירות.
אוהד מימון: יש הערה כללית לגבי מספר הזהות.
אוהד מימון: מכיוון שההערה הזאת תחזור לאחר מכן, אני מפנה את תשומת הלב שמספר זהות, כפי שנהוג במדינת ישראל, הוא לא דבר שנהוג בכל המדינות, אפילו לא כל המדינות המתוקנות בעולם, ויש מקרים שבהם נעברים של פעולות כספיות לא יהיה להם מספר זהות – דיברו פה על המרות מט"ח.
אוהד מימון: יכול להיות מצב שבו אתה מעביר כספים לאזרח סיני, למשל, ואין לו מספר זהות.
אוהד מימון: בעבר ניתן פתרון לדבר הזה לפי מספר רישומי פנימי, רק צריכים להיות ערים לדבר הזה כשמתבקשת דרישה ורישום של פרטים בהמשך בסעיפים 3 ו-4.
יואב צבר: מי שאין לו תעודת זהות, יש לו מספר דרכון, לא?
אוהד מימון: הדוגמה שאני מתייחס אליה זה, למשל, פועלים סיניים שעובדים בארץ, ומבקשים להעביר את המשכורת לנשותיהם בסין, ולהן אין דרכון.
אוהד מימון: לו יש דרכון, אבל לנעבר, לפי הסעיף שמדבר על העברות, יש צורך גם ברישום פרטי הנעבר, וחלק מהפרטים שנדרשים, יש גם הערה שלי לגבי זה, זה מספר הזהות.
אוהד מימון: זה נתון שלא ניתן להשיגו ברוב המדינות בעולם.
יואב צבר: אני מציע שכשנגיע לנושא ההעברות, נדבר על זה.
ארי דאבנר: בהגדרה של מבקש שירות, העניין שהועלה פה, וגם מקבל שירות, יש תוספת של גם מנהל תאגיד ויושב-ראש.