GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינת גדעוני: אנחנו לא חושבים שזה מצדיק בכל מקרה ומקרה.
סיגל קוגוט: אז מה ההצעה שלכם?
סיגל קוגוט: באיזה עבירות כן תשמעו?
עינת גדעוני: חשבנו אולי לצמצם את זה לעבירות אלימות, ששם באמת הפגיעה היא יותר משמעותית.
סיגל קוגוט: ואם גונבים לי רכוש ואני רוצה להגיד דברים, כי גם הולכים עכשיו להציע בהסדרים דברים לטובתי, אז למה שלא יקשיבו לי?
עינת גדעוני: אם מדובר בפיצוי של הנפגע אז אולי יש מקום.
סיגל קוגוט: אבל אז זה יוצא שאת מתמרצת לא לפצות וגם לא להקשיב לנפגע.
עינת גדעוני: ברגע שזה יהיה יותר מצומצם זה יהיה גם פחות קשה לעשות את זה.
עינת גדעוני: ברגע שזה יהיה גורף על כל העבירות, זה יכול באמת להביא לסרבול מאוד גדול.
עינת גדעוני: ברגע שזה יהיה עבירות מסוימות או תנאים מסוימים, ואפשר יהיה לעשות את זה טלפונית ובפרק זמן קצר, אז יש היתכנות יותר גדולה שזה יקרה וזה פחות יכביד.
עינת גדעוני: ברגע שזה יהיה גורף, זה משהו שאנחנו חוששים בעצם שיהיה קשה להוציא את ההסדר הזה לפועל, במיוחד כשרואים את כל הרצף של ההסדר.
עינת גדעוני: אנחנו בהחלט מבינים למה ההסדר מעוצב כמו שהוא.
עינת גדעוני: ברגע שמדובר גם על פרסום וגם על ליצור קשר עם הנפגע וגם להכין את הטיוטה וכל ההגבלות שהוטלו במהלך הדרך והן ראויות, אבל הסך-הכול המצטבר ביחד יגרום לזה שההפעלה של ההסדר תהיה קשה מידי ועלולה להביא לזה שלא יעשה בו שימוש וזה חבל.
דוד זמיר: מדברים כל הזמן על קודקס חוקים שישלים אחד את השני.
דוד זמיר: יש לנו את חוק זכויות נפגעי עבירה ויש לנו בכלל את הנושא של זכויות נפגעי עבירה.
דוד זמיר: פה בעצם, בעונש שהוא מופחת, סגירת תיק מותנית, אנחנו מעניקים זכויות יתר לנפגע בהיבט הזה שתיקים, שאם הייתי מגיש כתב אישום, לא הייתי צריך לשמוע את עמדת הנפגע.
דוד זמיר: היום, כשאני הולך על סגירת תיק מותנית אני צריך לשמוע את העמדה.
סיגל קוגוט: כי יש לו זכות ערר ואתה שולל אותה עכשיו.
דוד זמיר: זה ידור בכפיפה אחת עם חוק זכויות נפגעי עבירה.
דוד זמיר: זאת אומרת, כבר בשלב החקירה, הרי כל נפגע עבירה ממלא את הטופס אם הוא מעוניין לקבל דיווחים או לא מעוניין לקבל דיווחים.
דוד זמיר: אז הוא מקבל גם את הקוד שהוא יכול לעבוד מול מערכת מנ"ע.
דוד זמיר: הרי זה קורה בכל חקירה, בין אם היא תבשיל לסגירת תיק מותנית לבין היא תבשיל לכתב אישום.
דוד זמיר: לכן, יש לנו את השלב שבו קרבן העבירה או המתלונן מקבל את האפשרות או את ההיתכנות לדעת מה קורה הלאה.
דוד זמיר: אחת האופציות תהיה כמובן מעבר לסגירת תיק מותנית.
דוד זמיר: הפעולה האקטיבית של הרשות, מתי אני צריך לפנות למתלונן ולספר לו שקרה כך וכך, לטעמנו זה צריך להיות בעבירות אלימות בלבד.
דוד זמיר: ברור לי שאני צריך לסגור מעגל ולקבל את התשובות מהמתלונן בעבירות שהחלטתי לפצות אותו בסנקציה המנהלית או להשיב את המצב לקדמותו.
דוד זמיר: ברור שאז, כדי לדעת שהתיק נסגר, אני צריך לקבל ממנו תשובה.
דוד זמיר: אבל, זה אחרי שבעצם ביצעתי את התהליך המנהלי.
דוד זמיר: לפני, צריך לצמצם את זה מאוד כי בפרקטיקה זה יהיה קשה מאוד לביצוע.
דוד זמיר: אנחנו מדברים על סדר גודל של עשרות אלפי תיקים.
ליאת קליין: אין לנו בעיה שאותן עבירות שחלים על חוק זכויות נפגעי עבירה, זה אותם עבירות שיחולו גם פה.
ליאת קליין: לא צריך להרחיב את זה.
ליאת קליין: ההצעה ליידע את נפגע העבירה זה לא זכות ערר.
ליאת קליין: זה לא בא לייתר אחד את השני.
ליאת קליין: דבר אחד זה ליידע נפגע עבירה בשלב ששוקלים את זה.
ליאת קליין: הדבר השני, זאת זכות כמעט חוקתית, זכות ערר.
ליאת קליין: אנחנו מדברים פה על החלטה מנהלית שמשליכה גם על הצד השני.
ליאת קליין: הוא יכול להביא את זה בפני גורם בכיר יותר, לשקול מחדש את ההחלטה.
ליאת קליין: לקבוע כזה הסדר בלי זכות ערר זאת בעיה גדולה.
ליאת קליין: לגבי סוג העבירות, אין בעיה שזה יהיה לפי חוק זכויות נפגעי עבירה.
ליאת קליין: לא ברור לי מה הנימוק המהותי, למה לבטל זכות ערר באותן עבירות?
עינת גדעוני: אני אסביר.
עינת גדעוני: אם אנחנו מדברים על זכות ערר אחרי סגירת התיק, ההסדר כבר נעשה עם החשוד.
עינת גדעוני: בשלב הזה לתת זכות ערר זה כמו לא לתת, אלא רק לכתוב שאנחנו נותנים.
ליאת קליין: אז תקבעי זמן קצוב.
עינת גדעוני: אם קובעים לפני זה, זה מסרבל מאוד את ההליך.
עינת גדעוני: זה מהבחינה הפרקטית, זה משהו שיכול להביא לתקיעה.
עינת גדעוני: גם מבחינה מהותית.
עינת גדעוני: אנחנו לא חושבים שסגירת תיק זה כמו הסדר מותנה.
עינת גדעוני: יש כאן תגובה חברתית.
עינת גדעוני: התובע לא סוגר את התיק.
עינת גדעוני: זה לא שאנחנו אומרים שלא היה שום דבר.
עינת גדעוני: יש כאן רשימה בהחלט מכובדת של אמצעים ושל תגובות חברתיות שאפשר לתת למעשה.
עינת גדעוני: החשוד מודה במעשה, הוא לקח אחריות.
עינת גדעוני: זה לא כמו לסגור את התיק שעל זה הנפגע יכול לומר שהמערכת לא הגיבה, המערכת סגרה את התיק ושמה אותו בצד.
עינת גדעוני: פה יש בהחלט תגובה חברתית.
ליאור שני: הבעת עמדה היא לא תחליף לזכות הערר, צריך לדון בהם בנפרד.
ליאור שני: יש לה ערך חשוב נוסף.
ליאור שני: אני מסכים עם מה שנאמר כאן לגבי העומס שזה מטיל על המערכת.
ליאור שני: אני חושב שהדרך הנכונה לפתור את זה, זה באמצעות הצהרת נפגע לתובע.
ליאור שני: לתת לו את הזכות להביע בכתב.
דוד זמיר: זה קיים בחוק זכויות נפגעי עבירה - - -
ליאור שני: זה קיים כשהצהרת נפגע עוברת לבית המשפט אבל לא כשההליך נשאר עכשיו.
ליאור שני: בעצם זה להחיל את סעיף 18 על המקרה הזה .
ליאור שני: מה ערך המוסף של זה?
ליאור שני: כך התובע יידע אם בכלל נפגע העבירה צריך פיצוי, האם הוא רוצה פיצוי, מה הפיצוי, מה הנזק שנגרם לו.
ליאור שני: יש לזה הרבה ערך.
סיגל קוגוט: מה אתה מציע?
ליאור שני: הצהרת נפגע שתועבר לתובע ושתספר את הצד של הנפגע.
ליאור שני: בדרך כלל התביעות לא מדברות על נפגע העבירה.
ליאור שני: הם לא שומעים מה קרה לו, מה הנזק שנגרם לו.
ליאור שני: לגבי זכות הערר - - -
דוד רותם: לא יהיה ערר.
ליאור שני: לגבי זכות ערר אני חייב לומר משהו אחר.
דוד רותם: אתה יכול להגיד, אבל לא יהיה ערר.
ליאור שני: נוצרה פה יצירה משפטית מאוד משונה.
ליאור שני: דווקא בעבירות קלות, כשיש מתלונן שהחליטה התביעה לא להגיש כתב אישום כי העניין לא מגלה עילה.
ליאור שני: דווקא כשיש נסיבות קלות ועבירות קלות - - -
דוד זמיר: אולי חשוב לסבר לך את האוזן בנתון שאתה לא יודע.
דוד זמיר: מתוך כ-100,000 תיקים שהתביעה והפרקליטות מטפלים בשנה, יש בערך 500 עררים על סגירה.
דוד זמיר: זאת אומרת, אנחנו מדברים על משהו שסטטיסטית הוא מאוד נמוך.
דוד זמיר: עכשיו עוד נמצא ערך חברתי, נטיל סנקציה מנהלית, ואז אנחנו נצמצם עוד יותר את ההיתכנות בכלל לערר.
דוד זמיר: לכן, כשיש הסתמכות של החשוד על ההליך המנהלי והוא גם ביצע את הסנקציה המנהלית, לתת עכשיו זכות ערר זה לא הגיוני.
ליאת קליין: אנחנו מדברים פה כל הזמן על שיקול הדעת הרחב שיש לתובע ואנחנו מנסים להגביל אותו.
ליאת קליין: כל מה שאנחנו מנסים לעשות בשלב הזה זה להגביל את זה כי זה צד שאין בו בית משפט.
ליאת קליין: אנחנו מדברים שיש בו נפגע עבירה ויש גם ראיות והוחלט ללכת על הסדר וכל שיקול הדעת נמצא אצל התביעה.
ליאת קליין: אני חושבת שאם יש נפגע עבירה, באמת באותן עבירות שחלה עליהן לפחות חוק זכויות נפגעי עבירה ויש לו מה להגיד – אז נכון שיש סנקציה חברתית, אבל חייבת להיות גם זכות להביא את זה בפני גורם אחר שיבחן מחדש את ההחלטה.
ליאת קליין: אפשר לקבוע את זה בתוך זמן מוגבל ולהתנות את ההסדר באותו הסכם.
ליאת קליין: להגיד לו שזה כפוף לזה שיהיה ערר.
ליאת קליין: יש עכשיו את אותו פיילוט שמדברים עליו בהליך פלילי.
ליאת קליין: שם זכות הערר קיימת וגם שם אותו צוות שבחן את זה - - -
נועה תבור: אני יכולה להגיד לך ששם בעניין של זכות ערר, הגענו למסקנה שזה לא נכון, זה מיותר.
נועה תבור: הפיילוט לא התחיל וזה לא יהיה מהסיבה שלא הגיוני שאחרי שחשוד עומד בכל התנאים: בתכנית שיקום, בפיצוי, בקנס, מישהו באמת יעלה בדעתו עכשיו לקבל את הערר ולהגיש תיק.
נועה תבור: זה לא יקרה.
דוד רותם: כל הערר במקרה הזה הוא בלוף.
נועה תבור: נכון, ולכן צריך להיות עקביים עם הרוח של החוק.
גלית בש: כל התיקים האלה שנסגרים, במיוחד באלימות במשפחה, הרי הם נסגרים בגלל שהמתלוננת מבקשת לסגור את התיק.
סיגל קוגוט: בואו אני אגיד לכם איך זה לפי "הכחול" כי לפי איך שמסתמן פה, ממה שהיו"ר אומר, צריך לחזור ל"כחול".
סיגל קוגוט: ה"כחול" אומר שכשמתקנים את חוק זכויות נפגעי עבירה, היושב ראש לא רוצה את הערר ושזה יהיה כמו ב"כחול".
סיגל קוגוט: הסעיף החדש, :
סיגל קוגוט: "זכאי שתינתן לו", לא יהיה כאן.
סיגל קוגוט: אבל, לפי "הכחול" הוצע לתקן את חוק זכויות נפגעי עבירה באופן הבא: תהיה לך זכות לקבל מידע ויחול עליך סעיף 18 כי סעיף 18 אומר שזכותך להגיש הצהרה גם לתובע ולא רק לבית משפט.
סיגל קוגוט: לפי התיקונים שהוצעו ב"כחול" יידעו אותך בשלב, כי ברגע שאתה אומר שאתה רוצה לדעת, מיידעים אותך על השלב, אז אתה תדע מה קורה עם התיק.
סיגל קוגוט: אם אתה תרצה להגיש הצהרת תובע, אתה תוכל להגיש הצהרת תובע לפי סעיף 18.
סיגל קוגוט: רק זכות ערר לא תהיה לך.
סיגל קוגוט: אגב, זה יותר חשוב מזכות ערר, אתה לא חושב?
ליאור שני: זה חשוב, אבל זה נפרד.
ליאור שני: אלה שני דברים שונים.
ליאור שני: אני רוצה לומר עוד דבר.
ליאור שני: קודם כל, יש לנו החלטה מנהלית שאין עליה ביקורת.
דוד זמיר: יש ביקורת.
דוד זמיר: על כל החלטה מנהלית אתה יכול ללכת לבג"צ.
ליאור שני: בעבירות קלות, בסכסוכי שכנים שאין עניין לציבור, למתלונן יש זכות ערר.
ליאור שני: אבל דווקא בעבירות שניתן להגיש כתב אישום לא תהיה זכות ערר.
ליאור שני: נוצר עיוות שצריך לראות איך זה יעבוד אחר-כך.
סיגל קוגוט: זה בהחלט יהיה שיקול אם ירצו להכניס לחוק הזה עבירות יותר חמורות.
סיגל קוגוט: זה נגד להכניס לחוק הזה עבירות יותר חמורות.
סיגל קוגוט: ככל שהעבירה יותר חמורה, רוצים לסגור את התיק בהסדר וגם לשלול לכם את זכות הערר, אז כנראה שעבירות מאוד חמורות, עבירות פשע, לא ייכנסו לחוק הזה בצורה כזאת אם לא יתקנו את זה.
סיגל קוגוט: כרגע, יהיו לכם זכויות לתצהיר נפגע.
סיגל קוגוט: עכשיו הסעיף האחרון שמתעסק עם נפגע עבירה, סעיף יב: "הודיית חשוד בעובדות המהוות עבירה במסגרת ההסדר, לא תשמש ראיה נגדו בהליך פלילי בשל עובדות אלה".
סיגל קוגוט: כאן ביררנו באמת את כל הנושא של תביעה נגררת.
סיגל קוגוט: תביעה נגררת לא תהיה פה ובהליך פלילי זה לא יהיה קביל.
סיגל קוגוט: המשמעות היא שבהליך אזרחי זה יהיה קביל אבל זאת לא ראייה לאמיתות תוכנה.
דוד רותם: אני רוצה שזה יהיה כתוב בחוק.
סיגל קוגוט: אבל זה הנוסח בכל החוקים שיש לדבר הזה.
סיגל קוגוט: תמיד כך זה כתוב והכוונה שזה לא יהיה קביל.
סיגל קוגוט: כך בית המשפט פירש את זה.
סיגל קוגוט: עכשיו תיקון סעיף דיווח ואז נגיע לסעיף התחולה.
סיגל קוגוט: אפרת אמרה לי שכחתי לקרוא כמה סעיפים: "יג.
סיגל קוגוט: תשלום הפיצוי ייגבה באמצעות רשות האכיפה והגבייה.
סיגל קוגוט: \
סיגל קוגוט: התובע יסגור את התיק בעילה של "סגירה בהסדר" לאחר שוידא קיום תנאי ההסדר וערך על כך רישום בכתב בתיק; התובע ישלח דיווח על-כך למשטרת ישראל ויודיע לחשוד על סגירת התיק".
סיגל קוגוט: בסעיף טו' אנחנו הולכים על "הכחול" שלא יהיה ערר אבל יהיה יידוע.
סיגל קוגוט: "טז.
סיגל קוגוט: תובע יפרסם באתר האינטרנט את הפרטים שלהלן, בדרך שתבטיח שקיפות לגבי הפעלת שיקול הדעת בקבלת ההחלטה לסגור תיק בהסדר, אך לא תזהה את החשוד או את נפגע העבירה.
סיגל קוגוט: דבר סגירת תיק בהסדר; מהות העבירה ונסיבות העבירה, תיאור העובדות שבהן הודה החשוד, וכן ציון הוראות החיקוק; התנאים שנקבעו בהסדר;" מחקנו פה את שמו של החשוד, ככל שהוא תאגיד.
סיגל קוגוט: למרות שזה מופיע בכל העיצומים הכספיים אבל הלכנו פה על-פי חוק המרשם הפלילי, שזה חסוי.
סיגל קוגוט: "יח.
סיגל קוגוט: שר המשפטים רשאי בצו, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לשנות את התוספות הרביעית, החמישית והשישית.
סיגל קוגוט: " בתוספת הרביעית אנחנו נוסיף את המחלקה של חובב והבכיר.
עדנה טנא: יש לנו בקשה בסעיף הזה לשינוי התוספת השישית, שמאפשרת הוספת עבירות פשע גם בהסכמת השר לביטחון פנים.
עדנה טנא: זה מתואם גם על דעת משרד המשפטים.
דוד רותם: לא הבנתי, מה אתם רוצים?
דוד זמיר: שרשימת העבירות תהיה - - -
דוד רותם: אני לא רוצה לתת את זה לשר לביטחון פנים.
דוד זמיר: בהסכמה.
דוד רותם: לא רוצה בהסכמה.
דוד רותם: שר המשפטים יקבע את זה.
דוד זמיר: הסיכום כרגע הוא בין המשרדים.
דוד רותם: אני לא כותב את זה בחוק.
דוד רותם: אם השרים סיכמו את זה ביניהם אז יהיה מצוין.
דוד רותם: הבעיה היחידה היא שמחר יש שר משפטים אחר ואולי הוא לא יסכים לזה.
דוד רותם: למה שאני אחייב את שר המשפטים הבא?
דוד זמיר: כי יש לנו פה סל עבירות משתנה.
דוד רותם: אני לא חושב שזה מוצדק.
סיגל קוגוט: אבל יש עבירות שהמשטרה אוכפת.
דוד רותם: אני לא חושב שזה מוצדק, נקודה.
דוד זמיר: ש לנו פה סל עבירות משתנה.
דוד זמיר: ברור לנו שבהתחלה אנחנו נבחן את זה בעבירות קצת יותר קלות.
דוד זמיר: אם נראה שזה פיילוט או חוק מאוד מוצלח, זה יורחב.
דוד זמיר: אולי זה יורחב גם לעבירות מסוג פשע.
דוד זמיר: הרשות המרכזית שאוכפת זה התביעה המשטרתית.
דוד זמיר: אחרי תיקון 62, 87% מהתיקים.
דוד זמיר: לכן מאוד מאוד הגיוני - - -
דוד רותם: אם זה יהיה תלוי במשטרה, אז יש חשש ש-100% מהתיקים לא יגיעו להסדר הזה.
דוד זמיר: ממש לא.
דוד זמיר: אני לא חושב שזה מה שאמרנו לרגע לאורך כל התהליך.
דוד רותם: אני יודע מה אחרים אמרו.
דוד זמיר: אמרנו שזה תלוי תקציב וגם עכשיו אנחנו אומרים.
דוד זמיר: ההיבט התקציבי הוא מאוד מהותי.
דוד זמיר: לרגע לא אמרנו שיש התנגדות לתפיסת העולם של החוק הזה.
דוד זמיר: מעולם לא נאמר.
דוד זמיר: נאמר שיש לזה היבטים תקציביים מאוד מהותיים.
דוד זמיר: אולי אפשר התייחסות אחרונה לפני שאדוני מחליט.
דוד זמיר: בסוף אנחנו מסתכלים על אינטרסים של שני משרדים.
דוד זמיר: מבחינת משרד המשפטים, יש פה מצב של win win.
דוד זמיר: גם מורידים עומס מבתי המשפט וגם כמעט לא מתעסקים עם זה.
דוד זמיר: כמעט ולא יהיו שם תיקי פרקליטות.
דוד זמיר: יהיו שם בעיקר תיקי תביעה משטרתית.
דוד זמיר: הגיוני מאוד שמי שאמון על התביעה המשטרתית גם יהיה שותף להחלטה.
דוד זמיר: אני לא מדבר ברמה של קצין משטרה כזה או אחר.
דוד רותם: כשאני חילקתי את העבודה בין הפרקליטות לבין המשטרה, המשטרה רצתה עוד ועוד תיקים.
דוד רותם: אתם לא יכולים מצד אחד לבקש ואחר-כך לבכות.
דוד זמיר: יש היום חלוקת עבודה, אני לא בוכה עליה לרגע.
דוד זמיר: אני גם לא מבקש להצטייר פה בהיבט של בכי אלא בהיבט שהגוף שבאמת אוכף ומבצע יהיה שותף להפעלת שיקול הדעת.
דוד זמיר: זה מאוד הגיוני.
דוד זמיר: אם אני אוכף 87% מכתבי האישום – אני לא מדבר על קצין משטרה – השר שממונה עלי יהיה שותף עם שר המשפטים לקביעת סל העבירות.
דוד זמיר: אני לא חושב שזאת דרישה שהיא לא הגיונית.
דוד זמיר: היא מאוד הגיונית.
אילנה חן: אני רוצה להוסיף טיעון נוסף בהקשר של יישום הצעת החוק.
אילנה חן: במידה ובאמת תהיה מחלוקת בין שני המשרדים בהקשר של זהות העבירות שתופעל, לדעתי זאת פגיעה ברציונאל של הצעת החוק.
אילנה חן: אם התביעה בפועל תיישם את הצעת החוק רק לגבי איקס עבירות והפרקליטות, לצורך העניין, תיישם את הצעת החוק על עבירות וואי, אנחנו כבר פותחים את הצעת החוק לטענות של אכיפה בררנית ודברים כאלה ואחרים.
אילנה חן: לדעתי זאת פגיעה בהצעת החוק.
אילנה חן: במקום שתהיה הסכמה בין שני המשרדים, אז התביעה תדבר באותה שפה וזה מה שחשוב.
יואל הדר: אני מנסה לא לפגוע בטיעונים החזקים שנשמעו עד עכשיו.
דוד רותם: אז אני מציע שאתה תשתוק.
יואל הדר: יש את ההסכמה של החתן והכלה ואנחנו מבקשים שגם הרב יסכים.
דוד רותם: מי זה החתן ומי זאת הכלה?
יואל הדר: החתן זה משרד המשפטים והכלה זה אנחנו והרב זה כבודו.
דוד רותם: מה אני יכול לעשות, לוחצים עלי מכל הכיוונים.
דוד רותם: אני אומר לכם את האמת, לא הייתי מסכים, אבל לוחצים עלי גם משרד המשפטים וגם היועצים המשפטיים ונציגי הפרקליטות.
אילנה חן: אנחנו מדברים רק על התוספת השישית.
סיגל קוגוט: התוספת השישית כרגע ריקה.
סיגל קוגוט: זה באמת מצב מגוחך קצת אבל זה המצב.
סיגל קוגוט: עכשיו לגבי סעיף דיווח.
סיגל קוגוט: שר המשפטים והשר לביטחון פנים, הכוונה היא תיקי משטרה זה השר לביטחון פנים ושר המשפטים על כל יתר התיקים, ידווחו בכתב לוועדת החוקה, חוק ומשפט מידי שנה ב-1 במרץ בכגון אלה: מספר התיקים שבהם נעשה הסדר לפי סעיף זה, לפי סעיפי עבירה; מספר התיקים שנסגרו ושבהם הוגשו כתבי אישום באותה שנה ואחוז התיקים שבהם נעשה הסדר מתוך התיקים שנסגרו באותה שנה".
סיגל קוגוט: הבהרנו ששר המשפטים ממונה על כולם.
סיגל קוגוט: "סעיף זה יעמוד בתוקפו עד תום חמש שנים מיום תחילתו של חוק סדר הדין הפלילי".
סיגל קוגוט: כלומר 5 שנים של דיווח.
דוד רותם: כל שנה לעולם ועד.
דוד רותם: אני רוצה גם סנקציה מה קורה אם לא מדווחים.
סיגל קוגוט: סנקציה אישית על השר?
דוד רותם: כן, אם אפשר.
דוד רותם: שר שלא דיווח במועד, יראו אותו כמי שמתפטר מתפקידו.
סיגל קוגוט: סעיף תחילה.
סיגל קוגוט: לפני שאני אקרא אותו, יש כאן שני דברים: אחד, מתי תחילתו של כל החוק.
דוד רותם: 6 חודשים אבל אני רוצה לתת לקציני המבחן - - -
סיגל קוגוט: קציני המבחן זה כך: נאמר לנו שמצד אחד, רוצים שהסעיף יהיה בחוק ומצד שני, כרגע אין תקצוב לסעיף הזה.
סיגל קוגוט: דיברנו בינינו ורצינו את תשובת
סיגל קוגוט: כם להצעה שהסעיף ייכנס לתוקף כמו יתר החוק, אבל ההפעלה שלו, כלומר, היכולת של תובע לבקש מקצין מבחן להיות מעורב בתיק, היא רק אחרי שהשר שלכם יביא את עמדתכם שהדבר אפשרי.
סיגל קוגוט: כלומר, לא שהסעיף ייכנס לתוקף לפי מה שתחליט הממשלה, זה לא מקובל אצלנו לעשות.
סיגל קוגוט: זה כן מקובל, שכשעושים חוק ואי-אפשר להפעיל את כל הפריטים שלו, אז המחוקק נותן הסמכה לא להפעיל פריטים מסוימים עד שיש היערכות או הסכמה להפעיל את הפריטים האלה.
סיגל קוגוט: באותה הזדמנות אגיד שהתבקשנו על ידי משרד המשפטים לעשות סעיף כזה באופן כללי על החוק.
עינת גדעוני: אנחנו מבקשים מכמה סיבות.
סיגל קוגוט: נגמור קודם עם קציני המבחן.
סיגל קוגוט: זאת אומרת, החוק נכנס לתוקף ואז זה מתקשר לסעיף השני כי הם רוצים את זה מעוד סיבות, לא רק עליכם.
סיגל קוגוט: גם דברים אחרים בחוק הזה, לא רק תכנית טיפולית אלא על איזה עבירות זה יחול?
סיגל קוגוט: איזה אמצעים?
סיגל קוגוט: הם רוצים להחיל את זה בהדרגה מבלי שהם יואשמו באכיפה בררנית.
סיגל קוגוט: לכן חשבנו על סעיף כזה שיכול לענות גם לכם וגם להם.
אודיה איפרגן: אני חושבת שצריך לעשות הבחנה בין שני הדברים.
אודיה איפרגן: הנושא הספציפי של שירות המבחן, אני מבינה שאת מציעה לקחת את הנוסח המקורי, כפי שעבר בקריאה ראשונה בוועדת שרים, ובמקום להגיד "יקבעו את מועד תחילתו" זה בעצם "יקבעו את מועד הפעלתו".
סיגל קוגוט: את האמצעי הזה התובע לא יוכל להציע בלי הסכמתם.
אודיה איפרגן: זה לא עניין של הדרגתיות.
אודיה איפרגן: זה צו כללי.
אודיה איפרגן: זה נשמע לי סביר.
אודיה איפרגן: אני אשמח דקה להתייעץ בעניין הזה.
אודיה איפרגן: אני רק רוצה לדייק בנוסח: זה מועד תחילת הפעלתו.
דוד רותם: לא מועד תחילת הפעלתו, אלא אי-אפשר יהיה להשתמש - - -
אודיה איפרגן: לא ניתן יהיה להפעיל סעיף זה עד שלא יינתן צו.
דוד רותם: עד שלא תינתן ההסכמה שלכם שאתם יכולים.
דוד רותם: אני מעדיף שיעשה את זה שירות המבחן ולא השרים.
אודיה איפרגן: אני אצא לרגע להתייעץ.
עינת גדעוני: אנחנו מבקשים שיהיה סעיף שבעצם יאפשר לקבוע בנהלים שיפורסמו ברשומות, על איזה עבירות ההסדר יחול.
עינת גדעוני: על-מנת שלא תישמע אחר-כך טענה שיש כאן הסדר שלא מופעל או מופעל באופן סלקטיבי בעבירות מסוימות.
עינת גדעוני: שיהיה ברור כבר בחוק שההפעלה שלו תיקבע מעת לעת לפי העבירות.
עינת גדעוני: הכוונה שלנו היא להתחיל באופן מדורג, ללמוד מהדבר הזה, לראות על איזה עבירות להחיל ועל איזה לא, גם בהתאם למגבלת המשאבים.
עינת גדעוני: לכן אנחנו רוצים שזה יהיה מובהר בחוק שניתן יהיה לעשות דבר כזה.
דוד רותם: יש לכם תחילה בעוד 3 חודשים.
עינת גדעוני: מעבר לתחילה.
עינת גדעוני: אנחנו מבקשים שנה לצורך ההיערכות שלנו.
עינת גדעוני: גם כשזה יופעל, הכוונה היא להפעיל את זה באופן מדורג.
עינת גדעוני: יש כאן היערכות מיחשובית, גם מול המרכז לגביית קנסות.
עינת גדעוני: בכל זאת, אנחנו צריכים לסכם על איזה עבירות זה יחול.
דוד רותם: המרכז לגביית קנסות, מה הבעיה?
דוד רותם: יש לו מסלול מקוצר.
עינת גדעוני: יש כאן היערכויות שונות גם מבחינת הדיווח.
דוד רותם: נסדר לו מסלול מקוצר ונפתור את הבעיה.
עינת גדעוני: גם מבחינת הדיווח, גם מבחינת הפרסום.
עינת גדעוני: יש כאן היבטים שונים ותוספות שנוספו במהלך העבודה על הצעת החוק, שאנחנו כן צריכים להיערך אליכם ביחידות השונות, אם זה במשטרה ואם זה בפרקליטות.
עינת גדעוני: זה מצריך זמן.
אריאל לנגה: הואיל ואנחנו נצטרך לעבוד מול כמה מערכים מיחשוביים, אנחנו יכולים לבצע תוך חצי שנה מיום שיתר המערכים מוכנים.
דוד רותם: אתם מסוגלים לעשות את זה גם תוך שבועיים, העיקר שיתנו לכם עבודה.
קריאה: מה קורה עם זכות עיון בחומר הראיות?
סיגל קוגוט: כתבנו.
חובב ארצי: שאלה לגבי הגבייה.
חובב ארצי: סעיף ח(1) הוא גובר על יג'.
סיגל קוגוט: אנחנו נכתוב שהכול זה הרשות ואז היא מעבירה את זה.
סיגל קוגוט: היא תגבה את הכול ואז היא תעביר.
דוד זמיר: לקראת סיום, כדי שבאמת החוק יוכל להיות ישים.
דוד זמיר: אנחנו כל פעם מעלים את זה וכל פעם זה נדחק ועובר הלאה.
דוד זמיר: אנחנו ציינו לאורך כל הדרך שיש לחוק הזה משמעות תקציבית.
דוד רותם: אין שום בעיה, פה לא עוסקים בכסף.
דוד זמיר: אבל בסופו של יום, בלי הצבעה על מקור תקציבי - - -
סיגל קוגוט: אבל הממשלה הביאה לנו את ההצעה הזאת.
דוד רותם: אתה חלק מהממשלה?
דוד רותם: משטרת ישראל היא חלק מהממשלה או לא?
דוד זמיר: אני לא נכנס לסדרי שלטון ומשפט.
דוד רותם: אני גם לא נכנס לכסף.
דוד רותם: עד כמה שאני יודע שר הבט"פ יושב בוועדת השרים לענייני חקיקה.
דוד רותם: הוא יכול היה להתנגד שם.
אילנה חן: אבל ההיבטים התקציביים זה לא רק כסף, זה רק עניין של מנגנון מחשובי כדי ליישם את הצעת החוק והוא לא קיים עדיין.
אילנה חן: אין מנגנון מחשובי.
דוד זמיר: יש פה נציג של אגף התקציבים.
גל שופרוני: אני מאגף התקציבים של המשרד לביטחון פנים.
גל שופרוני: אני מחזק את מה שנאמר פה.
גל שופרוני: באמת יש נגזרת ישירה תקציבית למה שאנחנו הולכים ליישם.
גל שופרוני: כל מה שנאמר פה, החל מסל העבירות, קשור בתקנים בסופו של דבר.
גל שופרוני: כן, אני מניח, יש טעם להעלות את זה עכשיו.
דוד רותם: לא, אין טעם להעלות את זה עכשיו.
דוד רותם: את זה היה צריך השר שלכם להעלות בוועדת שרים לענייני חקיקה ולהגיד שהוא מתנגד לחוק הזה כי מדינת ישראל מדברת פה בלשון אחת.
גל שופרוני: זה לא חד וחלק שאנחנו מתנגדים.
דוד רותם: אתם רוצים כסף.
דוד רותם: אם אין כסף אתם מתנגדים.
דוד רותם: מדינת ישראל מדברת פה בשפה אחת וזה משרד המשפטים.
דוד רותם: כל ההתנגדויות אצלם.
יואל הדר: אין פה עניין של התנגדויות, אדוני.
יואל הדר: אין פה התנגדות למהות של החוק.
דוד רותם: אתה רוצה כסף?
דוד רותם: תבוא אלי אחר-כך יש לי כסף מזומן.
דוד רותם: אני אתן לך כמה שקלים ונפתור את העניין.
דוד רותם: מה אתה רוצה ממני, אני אחראי על הכסף שלך?
דוד רותם: על התקציב שלך?
דוד רותם: אתה רוצה שאני אחלק את התקציב שלך?
דוד רותם: תביא את התקציב, אני אחלק אותו.
יואל הדר: אבל לצורך יישום של חוק, אדוני, גם אדוני לא רוצה שתהיה בעיה של הקיום של החוק.
דוד רותם: אבל את הבעיה הזאת הייתם צריכים להעלות בוועדת שרים.
דוד רותם: אתם לא יכולים לבוא אלי שאני אדאג לכם גם לכסף.
דוד רותם: אני לא דואג לכסף.
יואל הדר: אבל הנושא הזה עלה.
דוד רותם: הייתם צריכים לשכנע את הממשלה.
דוד רותם: יש ערר לממשלה, אתם לא יודעים את זה?
יואל הדר: אדוני, אנחנו מכירים את הפרוצדורות.
דוד רותם: אם אתם מכירים אז למה לא נקטתם בהן?
יואל הדר: אני לא אומר שלא נקטנו.
יואל הדר: נקטנו בהליך אחר בגלל שראינו את החשיבות של החוק.
יואל הדר: מייד אחרי זה התקיימו כל מיני ישיבות גם עם משרד המשפטים על מנת למצוא מענה לבעיה התקציבית.
יואל הדר: לצערנו, עד לרגע זה לא נמצא מענה לבעיה התקציבית למרות שהעלינו את זה.
יואל הדר: לא רציני לעכב.
דוד רותם: אין בעיה, תמשיכו לשבת עם משרד המשפטים והם ידאגו לכם.
דוד רותם: בלשכת השר יש המון עובדים שאפשר להעביר אותם למשטרה.
גל שופרוני: המענה יינתן באופן אוצרי.
גל שופרוני: אמנם יש פה דו שיח עם משרד המשפטים אבל מבחינת התקנים אנחנו מדברים פה על היקף שהוא לא משהו שאנחנו סוגרים מולם.
גל שופרוני: יש פה באמת רצון ליישם את החוק ואין פה שום התנגדות מצידנו.
גל שופרוני: מצד שני, אנחנו צריכים לקבל את המשאבים הנדרשים כדי לעשות את זה.
סיגל קוגוט: אגב, לא צריך לפרסם את זה ברשומות, צריך לפרסם את זה לציבור.
סיגל קוגוט: נכתוב משהו כמו:
סיגל קוגוט: חוק זה יכול לחול בצורה הדרגתית לפי עניינים ועבירות, כפי שייקבע בנהלים, בהנחיות ובמשהו שיפורסם לציבור.
סיגל קוגוט: זאת אומרת, שאם המשטרה מחליטה עכשיו שהיא מפעילה את זה רק על עבירות תקיפה ועושה הנחיות על עבירות בנסיבות מסוימות, ברורות, שוויוניות - - -
גל שופרוני: העניין הוא שגם בשביל מכסת מינימום - - -
דוד רותם: רבותיי, אני לא אטפל בנושאים הכלכליים.
אילנה חן: אני רוצה להבהיר מה הבעייתיות של היישום.
אילנה חן: זה לא קשור לתקציב, אדוני.
אילנה חן: אדוני ייקח רק סעיף אחד מהצעת החוק, שמדבר על זה שאדם חשוד יכול להיכנס למסגרת של הצעת החוק רק אם חלפו 5 שנים מהפעם האחרונה שהוא נכנס להסדר הזה ורק אם לא קיימים תיקים תלויים.
אילנה חן: כיום, אין מנגנון מחשובי כזה או אחר בין הפרקליטות לבין התביעה המשטרתית, קרי משטרת ישראל.
אילנה חן: בהיעדר מנגנון כזה, אדוני, אנחנו לא נוכל לקיים את הצעת החוק.
אילנה חן: אנחנו לא נדע מי במשך חמש השנים האחרונות כבר עבר את התהליך הזה ומי לא.
אילנה חן: זה רק סעיף אחד מהצעת החוק שלא ניתן ליישום ביום הראשון שהוא יחול.
דוד רותם: אני קיבלתי הודעה כתובה מהמפכ"ל ומשר לביטחון פנים, שהמערכת המחשובית תוקנה ואפשר לעשות את זה.
אילנה חן: אני יודעת על משהו אחר.
אילנה חן: אין היום ממשק בין הפרקליטות לבין משטרת ישראל.
דוד רותם: עזבי את הפרקליטות.
אילנה חן: אבל אדוני, הפרקליטות היא גם חלק - - -
סיגל קוגוט: אבל היא מדווחת למרשם הפלילי.
סיגל קוגוט: הסוגיה שאת העלית היא הרבה יותר חמורה מזה, זה לא רק החוק הזה.
סיגל קוגוט: הרבה חוקים אחרים את לא יכולה לאכוף אם את לא יודעת מה העבר הפלילי של האדם.
דוד רותם: אני לא מתעסק בתקציב.
סיגל קוגוט: יש לך להחליט בשלושה דברים.
סיגל קוגוט: אחד, זה תחילתו של חוק זה.
סיגל קוגוט: השני, מה הסכום של הקנס שהתובע יכול להטיל?
דוד רותם: 15,000 שקלים.
דוד רותם: כתוב פה: "תחילתו של חוק זה 6 חודשים מיום פרסומו".
סיגל קוגוט: כן, זאת הצעה לדיון.
דוד רותם: מי רוצה לשנות את זה בכלל?
עינת גדעוני: אנחנו מבקשים שזה יהיה שנה.
דוד רותם: אני אתן לכם 9 חודשים.
אודיה איפרגן: מבחינתנו ההצעה בסדר, רק נבקש לראות את הנוסח הסופי.
עינת גדעוני: יתווסף סעיף לעניין - - -
סיגל קוגוט: יתווסף הכול.
דוד זמיר: אני גם לא שמעתי אם אדוני אישר את הבקשה האחרונה של משרד המשפטים.
סיגל קוגוט: התחלה הדרגתית?
סיגל קוגוט: כן, הוא אישר.
דוד רותם: אני לא יודע למה אישרתי את זה.
דוד רותם: אני רך לבב.
סיגל קוגוט: אני רק אומר ולא אקרא את הכול כי זה היה בפנינו:
סיגל קוגוט: חוק זכויות נפגעי עבירה יתוקן כמו ב"כחול".
דוד רותם: הדיווח הראשון לוועדת החוקה יהיה ב-2014.
סיגל קוגוט: כן, יידחה לפי תחילת החוק.
דוד רותם: תשאירי את זה ל-2014 בכל מקרה.
סיגל קוגוט: אבל אז יהיו להם מעט נתונים.
דוד רותם: יהיו להם מספיק נתונים, שייערכו.
דוד רותם: 2014 זה כבר יושב ראש אחר.
עינת גדעוני: הכוונה ב-1 למרץ על כל השנה הקודמת?
סיגל קוגוט: סעיף קטן 4 בתוספת חמישית כמו בנוסח שנביא.
דוד רותם: החוק אושר פה אחד בקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: על סדר-היום: עמדת המדינה בתשובותיה לבג"צ בנושאי התיישבות ביהודה ושומרון.
דוד רותם: מסתבר שהמדינה נותנת תשובות שאינן מחויבות והן אינן תמיד נכונות ויש בהן הרבה מאוד שיקולים שאולי לא ראוי שהמדינה תישא בהם.
דוד רותם: אנחנו נבקש ללמוד על יסוד מה?
דוד רותם: ומי מחליט מה תהיה תשובת המדינה בעתירות לבג"צ.
דוד רותם: אדוני שר המשפטים, יש לך תשובה בשבילנו?
יעקב נאמן: אני מציע שאנשי משרד המשפטים יתנו תשובה.
יעקב נאמן: אני רק רוצה לומר מספר הערות שאני רואה כצריכות דיון וליבון, על סמך ניסיוני הקצר כעורך דין במשך למעלה מ-40 שנה.
יעקב נאמן: הופעתי גם בשניים או שלושה בג"צים בקריירה הקצרה שלי.