GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: עורך-הדין סורין גנות, תודה רבה.
סורין גנות: צודק.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, הוא דיבר - - - תהיה על זכאי, ואתה מדבר על חייב.
דוד רותם: כי מה שקורה הוא שאני החייב ה-21, ולא יפתחו נגדי תיק במסלול המקוצר - - -
קריאה: תשלם יותר.
דוד רותם: הוא אומר שאי-אפשר יותר - - -
אורי מקלב: - - - זכאי שיש לו יותר מ-20 תיקים בשנה.
קריאה: או במסלול הרגיל.
דוד רותם: זכאי שיש לו יותר מ-20 תיקים, לא יוכל ללכת למסלול.
דוד רותם: ואני אומר: אני המסכן שנגדי פותחים את התיק ה-21.
דוד רותם: אז עכשיו החוב שלי קופץ לשמים.
קריאה: למה "קופץ"?
קריאה: יש מסלול רגיל.
דוד רותם: במסלול הרגיל יש - - - אל"ף, בי"ת, גימ"ל, דל"ת.
קריאה: אדוני, אין.
דוד רותם: "אין".
קריאה: מה זה "אין".
קריאה: - - - שכר-טרחה.
קריאה: אם פונים - - - להוצאה לפועל, אין שכר-טרחה.
קריאה: זו טעות.
קריאה: אם הוא לא מיוצג, אין - - -.
קריאה: יש לך טעות.
דוד רותם: לא, לא, לא – הגופים הגדולים יפתחו.
דוד רותם: הם מיוצגים.
דוד רותם: אני נהנה מכל רגע.
קריאה: אדוני היושב-ראש, רגע.
דוד רותם: מה אכפת לך.
דוד רותם: כדי שחבר הכנסת יובל צלנר יהיה מבסוט.
חנא סוייד: מה, אתה - - -
קריאה: - - - מה זו השאלה "למה"?
דוד רותם: אני רוצה לעזור לחבר הכנסת יובל צלנר, שיהיה מבסוט שהוא העביר רביזיה.
דוד רותם: הצבעה על רביזיה בעד הרביזיה – 3 נגד – 4 נמנעים – אין הרביזיה נדחתה.
דוד רותם: הרביזיה נדחתה.
יובל צלנר: למה?
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאל בן-ארי הצביע נגדך.
דוד רותם: אתה לא מבין למה.
יובל צלנר: הוא אמר שהוא הצביע איתך.
קריאה: הוא הצביע איתך.
דוד רותם: הוא אמר שהוא הצביע איתי.
דוד רותם: בסדר, נו.
דוד רותם: הוא הצביע נגדך.
יובל צלנר: הוא הצביע - - -
יובל צלנר: בוא נעשה הצבעה חוזרת.
קריאה: זה בגלל - - -
דוד רותם: אין יותר.
יובל צלנר: אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת מיכאל בן-ארי אמר שהוא מצביע איתך.
יובל צלנר: אדוני היושב-ראש, אתה לא יכול - - -
דוד רותם: לא בטוח שבמשטר החוקתי של מדינת ישראל התערבות - -
אורית זוארץ: השאלה מה נכון ומה לא נכון תעשה - - - מדובר בהצעת חוק שנוגעת לאופן התנהלותה של מערכת בתי המשפט.
דוד רותם: למה אתם מנהלים פה ויכוח פוליטי?
יריב לוין: אנחנו לא בית המשפט העליון.
יריב לוין: מבקש לשמוע תשובה לשאלה הזאת, האם לפחות לעמדתו של משרד המשפטים זה הליך תקין, מה שקורה פה.
יריב לוין: הם יודעים לומר לנו כשהם חושבים שיש הליך לא תקין או לא נכון.
דוד רותם: אתה אמנם מועמד.
יריב לוין: יש דברים שאומרים אפילו בצחוק.
יריב לוין: סופר מהותית.
דוד רותם: אני הרי לא מתכוון לעסוק בשאלה הזאת.
יצחק הרצוג: אני מזמין את כבוד הנשיא.
דוד רותם: הסתובב במסדרונות.
רחל אדטו: יש לייחס לעמדה שלו הרבה יותר משמעות.
יריב לוין: אסור לו להתערב.
דוד רותם: שלא יהיה לך שום ספק, הדעה היחידה שאני מתחשב בה זה רק המכתב של - --
יצחק הרצוג: חוות הדעת של היועץ המשפטי.
רחל אדטו: השופטת גם הביעה דעתה בעבר.
קריאה: בעל-פה.
דוד רותם: היו לך כמה רעיונות לתקן את החוק הזה.
דפנה קפליוק: אני מומחית לבוררות מהמרכז הבינתחומי.
דפנה קפליוק: לא נכנסת לבעיות החוקתיות כי הבעיות הן כבדות משקל.
דפנה קפליוק: משאירה את השאלות הללו למומחים ממשפט חוקתי.
דפנה קפליוק: מדובר על מערך בוררות החובה.
דפנה קפליוק: זאת בוררות חובה שהיא לא מחייבת.
דפנה קפליוק: הצדדים מופנים להליך בוררות והם יכולים להחליט אם הם.
דפנה קפליוק: בחינה של ההליך מראה שהרבה צדדים לא נוטים לפנות לבתי המשפט, אבל הסביבה התרבותית בארה"ב שונה מזו של מדינת ישראל.
דפנה קפליוק: באנגליה יש מנגנון בחוק הבוררות שבית המשפט יכול.
דפנה קפליוק: פסק דין אחד שניתן במדינת דלאוור.
דפנה קפליוק: בתי המשפט יכולים לשמש בוררים, אפשר היה לשכור אותם כאשר הוא יותר יקר מההליך השיפוטי.
דפנה קפליוק: קבע לפני כחמישה ימים שהמנגנון על ידי שופטים הוא בלתי חוקתי משום שהוא פוגע בפומביות הדיון.
דפנה קפליוק: בצרפת עד לפני מספר שנים יכול היה לכהן כבורר בלילה.
דפנה קפליוק: קיימות מערכות שבהן ההליך השיפוטי לא נבדל מהבוררות.
דפנה קפליוק: ההצעה שלי מבקשת לענות על הרבה מאוד - -- מדובר במנגנון בוררות חובה חד צדדי.
דפנה קפליוק: אני אציע שני מסלולים.
דפנה קפליוק: כשכבוד השר הציע את ההצעה.
דפנה קפליוק: הגוף הנתבע, המוסד הנוראי שמולו האזרח הקטן מבקש להידיין.
דפנה קפליוק: מנגנון הבחירה של הבוררים לא ייעשה על ידי הצדדים אלא הבוררים יתמנו באופן רנדומלי.
דפנה קפליוק: לכך צריך להצטרף נושא השכר שדנו בו כבר.
דפנה קפליוק: דבר שהוא לא נכון משום שיכול להשפיע .
יצחק הרצוג: יהיה פתוח לעיון הציבור?
דפנה קפליוק: שם ההליך התנהל בבית המשפט, זאת אומרת שהשופט עצמו היה בורר.
דפנה קפליוק: אצלנו מדובר בהליך בוררות שהוא בהסכמה של אותו צד חלש כאשר אותה חברה – אם החברה מעוניינת בכך - -
דפנה קפליוק: מנהל בצנעה.
יצחק הרצוג: יש בני אדם – מי הצד החלש ומי החזק?
יצחק הרצוג: לא יודע.
דפנה קפליוק: סוגי סכסוכים בתחומים מסוימים.
דפנה קפליוק: הסוגיה של פומביות הדיון.
דפנה קפליוק: אפשרות אחת לומר שהמדינה תסכים לכל הליך שבמסגרתו או תובע או נתבע מעוניינים לקיים בוררות.
דפנה קפליוק: אז אנחנו יכולים להסיר הרבה מאוד סכסוכים מהמערכת.
דפנה קפליוק: לעשות את זה באמצעות מנגנון בוררות, ואז המדינה מחויבת להידיין.
דפנה קפליוק: אפשרות אחרת היא לייחד את ההליך הזה לסוג מסוים של סכסוכים.
דפנה קפליוק: החשש מפני הליכי בוררות בסכסוכי צרכנות לא קיים כאשר הצרכן לא מתחייב מראש להליך בוררות.
דפנה קפליוק: בשלב הראשון הוא מגיש את התביעה לבית המשפט.
דפנה קפליוק: אם הוא בוחר בכך ההליך יופנה להליך של בוררות עם אפשרות של ערעור.
דפנה קפליוק: פומביות הדיון היא שאלה חשובה.
דפנה קפליוק: יכול להיות שיהיה צורך לפתוח את כל ההליכים האלה.
יצחק הרצוג: המדינה בכלל מסכימה להליך בוררות?
רחל אדטו: הסצנריו שעורכי הדין יגיעו - - זה מאוד מעניין.
רחל אדטו: זה נשמע ממש נהדר, בלי ניגודי עניינים.
יצחק הרצוג: אין פה דיסטנס.
רחל אדטו: אני לא רואה סצנריו - -
דוד רותם: אז איך המדינה מנהלת בוררות?
דורון סטריקובסקי: רוב הבוררים הם שופטים בדימוס.
יצחק הרצוג: באיזה תחומים?
דורון סטריקובסקי: אזרחיים.
רחל אדטו: השופט זמיר בוודאי לא נחשב עורך דין פעיל.
יצחק הרצוג: אנחנו מדברים על בוררות בכפיה.
דוד רותם: רחל מדברת על יועצים משפטיים שמגיעים למשרדים פרטיים.
ישראל שמעוני: - - -
תמי סלע: הליך חובה שמועבר על ידי – קשה לדבר על זה כבוררות.
תמי סלע: הליך שיפוט על ידי גורמים פרטיים.
רחל אדטו: כאשר נתניהו העביר את הרפורמה למנהל.
דוד רותם: ואיך קניתם?
רחל אדטו: - - -
יריב לוין: זה ממש לא נכון.
יצחק הרצוג: זכותו של כל אזרח להגיש תביעה.
דוד רותם: כל נודניק רשאי להגיש עתירה לבג"ץ.
יצחק הרצוג: מה הקשר בין עצמאות מערכת המשפט?
דוד רותם: חלק מזכויות האזרח זה גם שכשאדם מגיש תביעה יהיה לו תוך זמן סביר פסק דין.
רחל אדטו: אין לו.
יצחק הרצוג: לקיים דיון.
דוד רותם: אני לא בודק את השופטים.
רחל אדטו: נוסיף עוד תקנים.
דוד רותם: כשאתם דיון אתם באים לדיון רציני.
דוד רותם: כמה שופטים אפשר למנות מהכסף של הבוררים?
תמי סלע: דווקא יש לנו תשובות לעניין הזה.
תמי סלע: דורית: אתה מדבר על בינוי?
דוד רותם: גם על בינוי.
יצחק הרצוג: ככה דרכו של עולם.
יצחק הרצוג: בוודאי לא לכפות על זה.
דוד רותם: מי לא יודע לנהל את המערכת?
יצחק הרצוג: בתי המשפט.
דוד רותם: אל תציע לי מה לעשות במפלגה שלי.
דוד רותם: בגלל זה אזרחים צריכים לבכות?
רחל אדטו: הם ימשיכו לחכות הלאה.
יצחק הרצוג: יהיו לך מצבים של ניגודי עניינים מטופרים.
יצחק הרצוג: לא תדע מי שותף של מי, מי שכן של מי.
רחל אדטו: לא יכול להיות אובייקטיבי לעולם.
דוד רותם: אתה רוצה שאגיד מילה על עורך דין אובייקטיבי.
יריב לוין: את קובעת את הכללים האלה כדי שהוא לא יוכל.
דוד רותם: אני מבקש מכם לא לפגוע בשופטים, אין להם פה ייצוג.
דוד רותם: זה מספיק קשה לי.
דפנה קפליוק: ביחס למדינה אין לי נתונים, אבל המדינה נמנעה לפנות לחוק בוררות.
דפנה קפליוק: אם אנחנו מבקשים לעשות ייחוד מקצוע, זאת אומרת שהבוררים עצמם יכהנו רק כבוררים הסוגיה של ניגוד עניינים – אני לא יודעת אם היא תיפתר לחלוטין, אבל היא תופחת ללא ספק.
רחל אדטו: עורכי דין צעירים שאין להם עבודה.
רחל אדטו: חבל להם לאבד את הקליינטים.
דפנה קפליוק: - - -
יחזקאל סיבק: זה מה שמביא עורכי דין איכותיים למערכת.
דפנה קפליוק: הוא שתהיה לו זכות בחירה בהליך.
דפנה קפליוק: אין לו שום כפיה אם ללכת או לא ללכת להליך.
אורית זוארץ: זה ממש לא נכון.
אורית זוארץ: 1,867 תיקים שעניינם הסתיים - -
תמי סלע: אנחנו לא יודעים כמה במלאי.
דפנה קפליוק: לקבוע סוגים מסוימים של סכסוכים כאשר לתובע החלש יוכל לבחור בפני בית המשפט את הרעיון.
דוד רותם: איך את מגדירה "חזק" לעומת "חלש"?
דפנה קפליוק: נגד חברות ביטוח.
דפנה קפליוק: השר נאמן דיבר בעיקר על חברות הביטוח.
דפנה קפליוק: אני לא יודעת כמה מהם מגיעים לבתי המשפט לתביעות קטנות.
רחל אדטו: אותו בורר יתחיל להביא אנשים להעריך נזק, לעשות את כל המסע של הראיות אצלו במשרד?
דפנה קפליוק: זה מה שקיים היום.
דפנה קפליוק: אין מניעה.
דפנה קפליוק: גם בליקויי בנייה.
רחל אדטו: מה היכולת להעריך - -
דוד רותם: אוי, נו באמת.
רחל אדטו: תצטרך לפי נושאים.
יריב לוין: ברור שיהיו שופטים לפי נושאים.
דפנה קפליוק: מסתיימים בפשרה ולא בפסק דין?
דפנה קפליוק: יכול להיות שזה יהיה המצב צריך להפחית אותו בהתחשב בעובדה שהרבה סכסוכים מסתיימים במסגרת של פשרה.
דפנה קפליוק: אני מניחה שרוב.
יריב לוין: כולנו יודעים את זה, היינו שם.
רחל אדטו: אי אפשר למשוך בבית משפט זמן ללא קץ.
דוד רותם: הנשיאה בייניש
יצחק הרצוג: בניהול של המערכת.
דוד רותם: להחליף את שר המשפטים?
יריב לוין: לפני רגע הוא אמר - -
יצחק הרצוג: יש בה כדי להקל אי תלותה והשקיפות שלה.
דוד רותם: מי יבחר את אותו עורך דין ברחוב מרמורק?
יצחק הרצוג: השופט.
יריב לוין: אתה לא מפריט.
יריב לוין: אין ויכוח שדרך המלך היא שכל אדם יגיע לבית משפט - -
יצחק הרצוג: אין מושבעים ואין מג'סטרט.
רחל אדטו: תגיד את המילה "להפריט".
דוד רותם: אתם כל הזמן צורחים "להפריט".
יצחק הרצוג: זאת הפרטה, וזה מסוכן, ואני נגד ההפרטה.
דוד רותם: מי שמציע את הצעת החוק הזאת הוא שר המשפטים, והוא מכיר את המערכת.
יצחק הרצוג: אני גם ידיד אישי שלו.
יצחק הרצוג: בעניין הזה יש בינינו תהום פעורה.
זאב פרידמן: מעבר לדיון הגדול ישנה ערכאה אחת שהיא מאוד ידידותית לצרכנים.
זאב פרידמן: זה דיון שונה לגמרי מהדיון הכללי שמתנהל פה.
זאב פרידמן: מתאפיין גם היום בפרקי זמן קצרים.
זאב פרידמן: כל אותם רציונלים שעומדים בבסיס ההצעה לא מתנהלים בבית המשפט לתביעות קטנות.
זאב פרידמן: כאשר ההליך יעבור להליכי בוררות יש חשש להליך הזה.
זאב פרידמן: יכול להיות שהמהירות היא טובה אבל הסמכויות ליצור את אותה אווירה לא מתקיימות בהליך בוררות.
זאב פרידמן: זה לא במסגרת הדיון הזה בכלל.
זאב פרידמן: זה גם לא במסגרת הבוררות בכלל.
יריב לוין: לא חושב שיש מחלוקת.
זאב פרידמן: הוא ידידותי לצרכן מטיבו וטבעו.
זאב פרידמן: ברגע שאין נוכחותם של עורכי דין הוא יוצר אווירה אחרת.
זאב פרידמן: טבע בית המשפט המחוזי בשורה.
זאב פרידמן: צרכן שיידע שהוא.
זאב פרידמן: כל ההליכים לא יתאימו עבורו יותר.
דוד רותם: מי רוצה להסביר לי את עמדת הנשיא גרוניס?
שירי לנג: עמדת הנשיא הובאה במכתב מפורט.
שירי לנג: רואה גם קשיים חוקתיים וגם קשיים במישור המעשי.
שירי לנג: קיים ספק אם הצעת החוק תתרום לייעול של המערכת.
שירי לנג: הוא סבור שהדרך לייעל את המערכת היא דרך - -
דוד רותם: משמרת שנייה.
שירי לנג: אנחנו מנסים להרחיב את זה, יש לנו קשיים.
דוד רותם: מה לשכת עורכי הדין בעסק?
שירי לנג: משתדלים לעשות דברים בתיאום.
דוד רותם: תקבעו להם את הדיונים בין 10 ל-12.
יחזקאל סיבק: זה לא הסיכום של הישיבה.
יחזקאל סיבק: עדיין החלטה טובה.
שירי לנג: הפעלת משמרת שנייה כרוכה בהפעלת משאבים.
שירי לנג: לא כל שופט פנוי לעבוד גם בבוקר וגם אחר הצהריים.
תמי סלע: מינוי בוררים כרוך בתוספת משאבים דרמטית.
דוד רותם: יכול להיות שאחר כך הם מתחרטים אחרי שהם מונו.
שירי לנג: מנסים לעודד את זה.
שירי לנג: יש לנו גם פיילוט של רשמים בכירים שיעבדו אחר הצהריים בתביעות של עד 50 אלף שקלים.
יצחק הרצוג: אני בעד שיתקיים דיון בוועדת חוקה לשמוע את המסקנות של הדוח.
דוד רותם: פונים לנשיאות.
תמי סלע: יש גם מחקר.
תמי סלע: פילוח הרבה יותר ממוקד.
שירי לנג: נשמח להביא לכם את תוצאות המחקר.
שירי לנג: את זה המחקר עושה בצורה מאוד יפה.
דוד רותם: תעבירו את העותק לחבר הכנסת הרצוג.
דוד רותם: אז הוא יתמצת בישיבה את מה שכתוב.
יצחק הרצוג: לסייע למערכת המשפט להתייעל.
יצחק הרצוג: יכול להיות שהגיע הזמן שזה ייעשה.
יצחק הרצוג: דברים שניתן להתמודד איתם.
תמי סלע: כמה נתונים שחשוב לי שיהיו בפני חברי הכנסת.
תמי סלע: כמות התיקים – 850 תיקים.
תמי סלע: מדברת על מחוזי, עבודה ושלום ביחד.
יחזקאל סיבק: שנה אחת מסתיימים כ-65% מהתיקים.
יחזקאל סיבק: תוך שנתיים עוד 25%.
יחזקאל סיבק: מה זה 15% אחרים.
יחזקאל סיבק: יש תיקים במערכת המשפט שלוקח זמן לדון בהם.
יחזקאל סיבק: יש פה ערבוב של כמה וכמה נושאים.
תמי סלע: מדובר בשנה הראשונה על 20 בוררים.
יצחק הרצוג: תבררי כמה לשעה.
תמי סלע: - --
יצחק הרצוג: לפי מה?
יצחק הרצוג: לפי תיק?
תמי סלע: עלות כוללת של שנה של שופט ב"שלום" זה 1.4 מיליון שקלים.
דוד רותם: בורר כזה ממונה לשנה ואחר כך הוא הולך הביתה.
דוד רותם: תקוע לך בגרון עד גיל 70.
דוד רותם: אני אתמוך בה.
תמי סלע: הובאו נתונים.
תמי סלע: זה היה מאוד יעיל.
תמי סלע: מונו תשעה שופטים שפעלו אחר הצהריים ובשמונה חודשים דנו - - - כאן אנחנו מדברים על 20 בוררים שיקבלו - -
יצחק הרצוג: לא דיברנו על שופט עמית.
רחל אדטו: זאת אומרת ההשלכות הכספיות נתת רק על 20 בוררים.
רחל אדטו: בסופו של יום אם את משווה את העלויות - -
דוד רותם: אין גבול למספר הבוררים.
דוד רותם: יש התחייבות כתובה של האוצר שאומרת שהוא מוכן להוסיף עוד בוררים.
יצחק הרצוג: אנחנו מכירים איך עובדת המערכת.
יצחק הרצוג: היא תתגמל בתגמול זעום.
יצחק הרצוג: במקום ללכת לדיון ישר- -
יחזקאל סיבק: הפתרון לבעיית הבינוי.
יחזקאל סיבק: הזמנו את רשות האכיפה איך היא לוקחת.
יחזקאל סיבק: קיבלה תקציבים לא קטנים.
דוד רותם: יש לך גם פתרון?
יחזקאל סיבק: עשרות מיליוני שקלים מתנה.
אורי מקלב: תבקש מה-מ.מ.מ.
אורי מקלב: כדי להראות לנו איפה הפערים.
יצחק הרצוג: בבית דין לתעבורה.
דוד רותם: שם יש לך את עסקאות הטיעון.
אורית זוארץ: זה פלילי.
יצחק הרצוג: העומסים הם לא בתחום הזה.
דוד רותם: ב-90% עסקאות טיעון, ולכן יש הרשעות.
רחל אדטו: גם תלך לבורר?
יצחק הרצוג: הגיבנת והעומס הם בכלל במקומות שהחוק לא מתמודד איתם.
יחזקאל סיבק: הצעה רחבה של משרד המשפטים.
יריב לוין: שלי, אבל של שמעוני.
דוד רותם: מתייחסים למשרד המשפטים.
יחזקאל סיבק: מחקר שנותן את הנתונים מהם סדרי הגודל.
דן כרמלי: מברכים על הצעת החוק הזאת.
דן כרמלי: בכל מה שקשור לסכסוכים עסקיים.
דן כרמלי: שלוש נקודות שייתנו פתרון להרבה מאוד לבטים.
דן כרמלי: בהצעת החוק כפי שנוסחה על ידי משרד המשפטים.
דן כרמלי: הצעת החוק הזאת כן צריכה להתחיל.
דן כרמלי: מוסדות הבוררות נותנים פתרון להרבה סוגיות שניתנו כאן.
דן כרמלי: תשתית ניהולית – תשתית של מזכירות בוררות.
דן כרמלי: ניתן לפנות למזכירות הבוררות.
דן כרמלי: יש נשיא למוסד הבוררות.
דן כרמלי: בנק הבוררים הזה יכול להתאים לבית המשפט.
דן כרמלי: אם בית המשפט אינו מעוניין בכך, אינו מרוצה מכך – יכול להודיע לו על כך.
דן כרמלי: בתי המשפט לא מתפשטים לא מתפקידם, לא מסמכויותיהם.
דן כרמלי: אם זה יבוא יחד עם הוראה.
דן כרמלי: אני יכול לומר לך, אדוני היושב ראש וחברי הכנסת שאנשי עסקים מעדיפים.
דן כרמלי: עד אשר הם.
דן כרמלי: זה פתרון מצוין לפחות בכל מה שקשור לסכסוכים במגזר העסקי.
דן כרמלי: נושא ייחוד המקצוע.
דן כרמלי: אם תישאר ההגדרה שזה עיסוקו היחידי של הבורר דומני שאנחנו יורים לעצמנו ברגל.
דוד רותם: הולכים לשלם להם 1.5 מיליון לשנה.
דוד רותם: זאת משכורת לא רעה.
דוד רותם: גם במשרדים הגדולים.
דן כרמלי: אין כאן התחייבות של המדינה לתת לבורר היקף פעילות.
דן כרמלי: אפשר לתת פתרון נוסף להשאיר את ייחוד המקצוע אלא אם כן הצדדים עצמם יגידו לבית המשפט שהם מוכנים להידיין - -
יחזקאל סיבק: זאת בוררות הסכמית.
דן כרמלי: פתרון נכון לעניין.
דן כרמלי: ברור שנושא של אגרה לא יספיק.
דן כרמלי: כדי לאפשר בחוק הזה שאנשים בעלי שיעור קומה ירצו לקיים זאת.
דן כרמלי: עם הכנסת המנגנונים זאת תהיה הצעת חוק מצוינת.
דן כרמלי: לא יפרוש ויהיה בורר, אבל יבין שהשליטה לא פושטת מעצמה שום אחריות או סמכות, והיא עדיין עצמאית מקצועית ושולטת על המערכת.
אנסטסיה מיכאלי: דיברנו על הפן החוקתי.
אנסטסיה מיכאלי: נודה אחת לגבי העניין המושגי: מדברים על בוררות.
אנסטסיה מיכאלי: לא מדובר בבוררות.
אנסטסיה מיכאלי: אין הסכמה בהליך הזה - -
תמי סלע: בחוק.
דוד רותם: אני משנה את החוק.
אנסטסיה מיכאלי: בהסכמה.
דוד רותם: כי כך גדלנו על זה עד היום.
אנסטסיה מיכאלי: מדובר בשיפוט פרטי, מדובר בהפרטה של השפיטה.
אנסטסיה מיכאלי: צריך להתמקד בהליך ובאדם.
אנסטסיה מיכאלי: אישה שתתקשר למשטרה ותגיד שבעלה מכה אותה - -
דוד רותם: אני יכול להסכים לסיטואציה שאתה לא יכול להעלות בדעתך.
ערן גולן: לשכת עורכי הדין מתנגדת מכול וכול להצעת החוק במתכונתה הנוכחית.
ערן גולן: כולנו סובלים מהעומסים.
ערן גולן: השאלה היא האם אנחנו מ דברים על גיבנת של מערכת המשפט.
ערן גולן: כופים על אזרחים להידיין.
ערן גולן: אם אכן הפתרון הוא להקטין את העומס.
דוד רותם: המערכת יודעת להתמודד עם שופטים בעייתיים?
ערן גולן: פחות יודעת להתמודד.
רחל אדטו: בהנחה שהיא לא יודעת.
רחל אדטו: אין אף התחייבות למיליון וחצי.
דוד רותם: לא נייחד את הבוררות רק לעורכי דין.
דוד רותם: הם יעשו את העבודה לא פחות טוב מעורכי דין.
ערן גולן: מרכזים שמתעסקים בזכויות רפואיות.
ערן גולן: האינטרסים שלהם הם כספיים גרידא.
ערן גולן: אבל יש שורה ארוכה של אינטרסים אחרים.
דוד רותם: איזה אינטרסים עוד יש?
ערן גולן: שורה של אדנים שהמדינה הזאת בנויה עליהם.
ערן גולן: אנשים יתמנו לתקופה מאוד קצובה.
דוד רותם: מי יהיו השופטים האלה?
ערן גולן: עורכי דין שיעברו את המנגנון הרגיל.
יריב לוין: ואז הם חוזרים לעבוד כעורכי דין.
רחל אדטו: לסגור את המשרד שלהם.
ערן גולן: - - -
דוד רותם: אתה מכיר עורכי דין - -
ערן גולן: לחמש שנים אולי.
ערן גולן: מחייבת הסכמה של היועץ המשפטי עצמו.
ערן גולן: כל פעם שהמדינה צד להליך משפטי המדינה תציע הליך בוררות בהסכמה.
ערן גולן: גם המידיינים יסכימו לכך.
ערן גולן: שכר שהוא מאוד בעייתי.
דן כרמלי: מוסדות בוררות.
רונן סטי: פועלת לצד לשכת עורכי הדין.
רונן סטי: עמדת לשכת עורכי הדין היא העמדה הפורמלית.
רונן סטי: ראוי לציין שנשקל גם נושא של בוררות חובה.
רונן סטי: אדוני פנה למשרד האוצר וביקש לקבל הצעה תקציבית.
רונן סטי: לרגע אני רוצה לבוא מזווית מעשית.
רונן סטי: אני יכול גם בעניין הזה להצטרף.
רונן סטי: מה זה לנהל בוררות?
רונן סטי: זה לקבל את החומר, ללמוד את החומר, להזמין לדיון.
רונן סטי: אני בספק.
רונן סטי: הוא יכול למצוא עצמו עם - -- תיקים.
רונן סטי: בהנחה שאני אעבוד כל יום זה לעבוד כל יום 30 שעות.
רונן סטי: אני נמצא במצב שכאשר אני מוריד 20 אלף שקל.
רונן סטי: עצמאי צריך גם לנהל חשבונות.
רונן סטי: שכר בורר סביר עולה 1,000 שקל.
רונן סטי: נשאיר את השאלה הגדולה, מי יהיה בורר?
רונן סטי: מוסדות בוררות רוצים להשאיר להם.
רונן סטי: הצעת החוק הזאת צריכה לעבור בדיקה יסודית.
רחל אדטו: בעיה תקציבית?
רונן סטי: צריך לחשוב דרך.
רונן סטי: אני אלך לפתרון.
רונן סטי: בוררות היא הליך מצוין, ואנשי עסקים.
רונן סטי: כסף וערעור.
רונן סטי: יחד עם עורך דין שמעוני עשינו הרבה עבודה לתיקון מס' 2.
רונן סטי: אם אדוני דרך התיקון הזה או בתיקון.
רונן סטי: כל עורך דין יצטרך להגיד כאן ללקוח שלו.
דוד רותם: חמש שנים בדיונים זה טוב.
רונן סטי: במסלול של 29ג' לחוק הבוררות.
רונן סטי: תהיה חובה להציע את מנגנון הבוררות ללקוחות שלהם.
רונן סטי: אם אדוני יאמץ את הדבר הזה כולנו נצא נשכרים.
רונן סטי: אמור להיות דיון כבר בחודש הקרוב.
רונן סטי: יש עומס בבתי משפט.
רונן סטי: לא אליהם צריך לבוא בתלונות.
רונן סטי: אבל אם אדוני חושב שאין ברירה אז לא הייתי פותח במידה בלתי ראויה.
רונן סטי: הייתי פותח לרמה של דיונים בתיקים של - - - לא ייקח לו 15 שעות?
רונן סטי: לא ייקח לו 50 שעות?
רונן סטי: אנחנו כולנו מבינים שאף עורך דין לא יסגור את משרדו.
רונן סטי: יש דרישה לכשירות?
רונן סטי: לא.
רונן סטי: מי שניהל 20 בוררויות, כמה נשאר?
רונן סטי: אני מדבר על מבחן המציאות.
רונן סטי: מבחן ייחוד המקצוע הוא לא ריאלי.
רונן סטי: הוא הגיש נייר עמדה.
רונן סטי: למוסד יש אלף בוררים.
רונן סטי: יש בעיית עומס.
רונן סטי: היא לא תיפתר בכפייה, היא תיפתר מרצון.
רונן סטי: אולי לשכת עורכי הדין תוכל לשתף פעולה.
דוד רותם: אל תאיים עליי.
רונן סטי: אני מצטער לשמוע את זה.
רונן סטי: אני אעשה כמיטב יכולתי כדי לסייע.
רונן סטי: אם צריך לפתור את זה במידה הראויה.
רונן סטי: צריך להתחשב בעמדת הנשיא.
רונן סטי: צריך לעשות תיקון שמתחייב.
ישראל שמעוני: אני דוקטור בתחום הבוררות.
ישראל שמעוני: רציתי לגעת בנקודה של הצעת החוק שהיא לטעמי מסורבלת.
ישראל שמעוני: ניתן לשפץ אותה, אבל אני שומע כל כך הרבה התנגדויות.
ישראל שמעוני: רציתי להציג עובדות בפרקטיקה.
ישראל שמעוני: אנחנו מ קבלים סכסוכים עד 100 אלף ₪ בליקויי בנייה.
ישראל שמעוני: יש לנו רשימה של בוררים שהם שופטים בדימוס.
ישראל שמעוני: תוך חודש-חודש וחצי הוא מסיים את הסכסוך.
ישראל שמעוני: לעומת זאת אנחנו רואים ששופט עולה למדינה 1.5 מיליון שקל בשנה.
ישראל שמעוני: אין לו יתרון, הוא לא מבין בתחום הבנייה.
דוד רותם: מאיפה הנתון הזה שתיק של 100 אלף שקל נמשך שלוש שנים?
ישראל שמעוני: אני רואה את זה בבתי המשפט.
דוד רותם: בגלל השופטים או בגלל עורכי הדין של הצדדים?
ישראל שמעוני: אחד תובע את השני, ופתאום אנחנו רואים ערמה של תיקים, של תביעות.
ישראל שמעוני: לעומת זאת כאשר אני מדבר.
ישראל שמעוני: תראו איך אנחנו פותרים סכסוכים.
ישראל שמעוני: הכול מנוהל אצלנו בצורה מסודרת.
יצחק הרצוג: אנחנו מדברים על הסכמה.
ישראל שמעוני: אבל מה עדיף, להדיין חמש שנים בבית משפט?
תמי סלע: 334 אלף תיקים ויש 395 שופטים.
דוד רותם: אבל יש לו מגבלה של - - -
יריב לוין: אם הוא סגר ב-2012 תיק - -
ישראל שמעוני: 660 שופטים.
ישראל שמעוני: אנחנו מגיעים ל-2,200-2,000 – במיוחד תיקים של תביעות פח, ליקויי בנייה.
ישראל שמעוני: שופט לא צריך לדון בדברים כאלה בכלל.
גיא לוריא: אתמקד בשאלה החוקתית.
גיא לוריא: הצעת החוק לא מידתית.
גיא לוריא: היקף ההפרטה הוא אדיר ומעבר למה שנדרש, אפשר להשיג את אותן המטרות של צמצום.
גיא לוריא: אני אקח את הדוגמה של הבוררות האמריקנית שהזכירה ד"ר קפליוק.
גיא לוריא: אפשר בסופו של דבר להתחיל הליכים בבתי משפט.
גיא לוריא: כנראה, במקרים מסוימים.
גיא לוריא: יש גם אמצעים שמשיגים את אותן מטרות באמצעים פחותים.
גיא לוריא: להשתמש במשאבים האדירים שמשרד האוצר מציע להפנות לבוררות חובה.
גיא לוריא: בכל מקרה יהיה קשה להצעת החוק הזאת לעבור במבחן החוקתי.
יריב לוין: איך לראיית
יריב לוין: כם עומד במבחן החוקתי - -
דוד רותם: לא, לא, סליחה, אם אדוני רוצה - - -
יריב לוין: אין לי אפשרות.
דוד רותם: הוא לא מחייב.
יריב לוין: רק שאלתי מה דעתם.
גיא לוריא: אני לא אייצג את נשיא בית המשפט העליון.
גיא לוריא: עצמאות השפיטה היא לא עצמאות אישית.
גיא לוריא: הפרטה והעברה של גורמים שלא נהנים מתלות זה פגיעה בעצמאות.
דוד רותם: איך אתם מסתדרים - -
גיא לוריא: חמור מאוד.
גיא לוריא: מי שצריך לעשות את זה זה משרד המשפטים שמופקד על ניהול מערכת המשפט.
גיא לוריא: התכלית של הצעת החוק היא ראויה.
עמיר פוקס: יכולה להציע לאנשים שרוצים אבל לא יכולים לממן - -
אן סוצ'יו: הכול כבר נאמר.
יצחק הרצוג: קראנו את הנייר שלך.
דוד רותם: שמענו אתכם אתמול ברדיו.
אן סוצ'יו: העומס על בתי המשפט הוא דבר נוראי.
אן סוצ'יו: הנהלת בתי המשפט לא מפסיקה להגיד עד כמה.
אן סוצ'יו: זאת לא הדרך לפתור את הבעיות.
אן סוצ'יו: אם רוצים לחזק בוררויות זה נהדר.
אן סוצ'יו: כל הדברים שמבטיחים לגבי שופטים שזה הליך.
אן סוצ'יו: נציב תלונות על שופטים והשכר המשוריין על ידי הכנסת – סל של דברים שמבטיחים שהשיפוט יהיה עצמאי.
אן סוצ'יו: נעשה הליך מזורז עקיף שלא דורש את הדברים האלה.
אן סוצ'יו: אנחנו הולכים לקיצור דרך שהמטרה שלו לסגור את הגיבנת הזאת.
אן סוצ'יו: לפני שהולכים להליך כל כך קיצוני, אין מודל כזה – בואו ננסה לתקצב בצורה ראויה את המערכת הקיימת.
יצחק הרצוג: הוא השתכנע.
דוד רותם: יש לנו ישיבה בשבוע הבא.
דוד רותם: יהיו לכם תשובות לפסק הדין?
אורית זוארץ: השר אמור לקיים ישיבה יחד אתנו.
דוד רותם: לך אין שליטה על המועד.
גלעד סממה: לא נקבעה פגישה.
גלעד סממה: שר המשפטים כרגע בבדיקה מול בית המשפט העליון.
גלעד סממה: אנחנו לא חשבנו לרגע שההצעה היא לא חדשנית.
דוד רותם: אני מבטל את הישיבה.
גלעד סממה: ייתכן שתהיינה תשובות.
דוד רותם: למה אני צריך אם אין לכם תשובות?
גלעד סממה: מקווה שיהיה דיאלוג בקרוב.
גלעד סממה: יש לשר ראייה אחרת בנושא הזה.
גלעד סממה: לכן נכון לבחון בימים הקרובים.
דוד רותם: תיקחו את ההצעות של ד"ר קפליוק.
ישראל שמעוני: הצעה שאני הכנתי.
דוד רותם: יקבעו אותה לדיון הכנה לקריאה ראשונה.
ישראל שמעוני: הצעה מאוד פשוטה.
דוד רותם: הצעת חוק הקאדים (תיקון – תקופת כהונתו של נשיא בית-הדין השרעי לערעורים).
דוד רותם: הצעת חוק של – אי-אפשר לקרוא את כל השמות, יש פה יותר מדי.
דוד רותם: אבל אני רואה שיש פה הצעת חוק של חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס מישראל ביתנו.
גאלב מג'אדלה: יש לך נבחרת יותר גדולה מחברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס לבד.
גאלב מג'אדלה: גם חבר הכנסת אלכס מילר.
דוד רותם: חבר הכנסת אלכס מילר, או-אה.
גאלב מג'אדלה: אם תעיין, יש לך עוד יותר.
דוד רותם: עכשיו אני מבין למה אני לא מעביר את החוק הזה.
גאלב מג'אדלה: הבנת.
גאלב מג'אדלה: הבנת טוב.
דוד רותם: כן, בבקשה חבר הכנסת מג'אדלה.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, מכובדיי האורחים, אני נדרשתי לתיקון החקיקה לחוק הקאדים.
גאלב מג'אדלה: אני אקרא את זה, אדוני:
גאלב מג'אדלה: הצעת חוק הקאדים (תיקון – תקופת כהונתו של נשיא בית-הדין השרעי לערעורים), התשע"ב-2012.
גאלב מג'אדלה: תיקון סעיף 6 – בחוק הקאדים, התשכ"א-1961 (להלן החוק העיקרי), בסעיף 6(ב), במקום "עשר שנים" יבוא "שבע שנים מיום המינוי, ולא ניתן לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת באותו תפקיד".
גאלב מג'אדלה: כלומר, אנחנו מבקשים לקצר את הכהונה - - -, כמו נשיא בית-המשפט העליון, נשיא בית-המשפט המחוזי, נשיא בית-משפט השלום – שבע שנים.
גאלב מג'אדלה: וקצובת הכהונה שהיא לכהונה אחת.
דוד רותם: זה חוק מצוין.
דוד רותם: אבל כפי שאדוני יודע, חוקים מהסוג הזה זה מהקאדי הבא.
דוד רותם: אני לא מחוקק חוקים רטרואקטיביים שיש בהם כדי לפגוע.
דוד רותם: הנה, חבר הכנסת הרצוג גם חתום על החוק.
יצחק הרצוג: כן, אבל בחלק מהדיון אני לא אהיה.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת מג'אדלה יחליף אותי.
דוד רותם: לא יכול להיות שאתה לא תהיה.
דוד רותם: בהצבעה הוא יחליף אותך?
גאלב מג'אדלה: כן.
דוד רותם: אתה מבין, חוקים כאלה בדרך-כלל מתחילים מהנשיא הבא.
גאלב מג'אדלה: אדוני היושב-ראש, זה לא חוק רטרואקטיבי.
דוד רותם: מאד רטרואקטיבי.
דוד רותם: יש היום בן-אדם שמכהן בתפקיד הזה.
דוד רותם: ובעצם, לפי החוק הזה, אנחנו פוגעים בו.
גאלב מג'אדלה: קודם-כל, אני מכבד מאד את כבוד הקאדי - - - שמכהן היום, ואנחנו ביחסים מאד טובים.
גאלב מג'אדלה: ואין פה שום דבר ועניין אישי.
גאלב מג'אדלה: יש כאן כוונה לתקן חוק.
גאלב מג'אדלה: הנושא הוא מידתי, חוקתי.
גאלב מג'אדלה: נשיא בית-המשפט העליון, נשיא בית-המשפט המחוזי, נשיא בית-משפט השלום – קצבו להם את התקופה לשבע שנים.
דוד רותם: ולכולם זה היה מהבא.
גאלב מג'אדלה: אני עניתי על זה במליאת הכנסת שזה לא רטרואקטיבי, כי זה נעשה.
גאלב מג'אדלה: ונציגת משרד המשפטים – אם ברצונך, תיכף תשמע – תיתן לך גם תשובה מקצועית, משפטית, לנושא הזה, שזה לא רטרואקטיבי.
גאלב מג'אדלה: לדעתנו, זה חוק ראוי.
גאלב מג'אדלה: אין פה שום כוונה לדבר פרסונאלי, ואין שום כוונה לפגוע ביושב-ראש המכהן.
גאלב מג'אדלה: אני גם יכול לגלות לך שאני בשיחות איתו לאחרונה, והגענו להבנות ולהסכמות.
גאלב מג'אדלה: ואני יכול להרגיע אותך שבעניין הזה אין שום פגיעה בכבוד נשיא בית-הדין לערעורים המכהן, - - -
דוד רותם: כן, חבר הכנסת זחאלקה.