GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן ברושי: אין אפשרות לשלול את עמדת הדרג המדיני שקובעת שבנייה על קרקע פרטית תוסר ושאלת העיתוי היא שאלה שהיא בידי הדרג המדיני ולדעתי היא לא עומדת לדיון בשום מקום כרגע.
איתן ברושי: כך אנחנו פועלים.
איתן ברושי: אני רוצה להעיר.
איתן ברושי: ח"כ בן-ארי, תקשיב להערה, כי אתם הולכים לעזור בה.
איתן ברושי: המציאות שבה מתעסקים – למשל, בנושא הסדרת בית-אל או מקומות אחרים, גיוס המשאבים בכוח אדם בעיקר, של המנהל ותיאום פעולות בשטחים, לשאלות שנובעות מחלק מהדברים שנאמרו פה, יוצר מצב שבחלק המקומות יש פגיעה בקידום הליכים, כמו בעופרה, עלי ומקומות אחרים.
איתן ברושי: זאת מציאות שלא אנחנו יצרנו אותה והיא נמצאת בישובים שלא כולם נמצאים במסגרת הבג"צים האלה.
איתן ברושי: גם ישובים כמו עופרה, עלי וישובים אחרים.
איתן ברושי: לקח הרבה זמן להסדיר את איתמר.
איתן ברושי: יש פה שאלות סבוכות שהסדרתן, דני, היא לא דבר פשוט.
איתן ברושי: זה לא נובע מרצון רע, זה נובע גם מיכולת וממגבלות ובהחלט סדר עדיפות שהממשלה צריכה לקבוע, מה קודם ומה אחר-כך.
איתן ברושי: אם עכשיו כולם עסוקים בבית-אל, זה גם על חשבון מקומות אחרים.
איתן ברושי: שאלת התקציב ושאלת תקני כוח האדם של הגורמים שעוסקים בהסדרת הבנייה בקו כחול, אדמות סקר וכדומה, משפיעה גם על קצב התשובות.
איתן ברושי: לסיכום אני רוצה לומר שכל אחד יכול לטעות ובעיקר מי שעושה יכול לטעות.
איתן ברושי: הניסיון למצוא פה איזה דופי במערכת שיש בה נאמנות לעקרונות של הדרג המדיני ולאמת, זה לא יצליח.
איתן ברושי: אני מציע פשוט לוותר על הדבר הזה.
איתן ברושי: לגבי נהלים כתובים.
איתן ברושי: לפי דעתי אנחנו עומדים בכל הנהלים.
איתן ברושי: אין פה דבר שלא מתואם בין משרד ראש הממשלה ומשרד הביטחון, משרד המשפטים מחלקת הבג"צים.
איתן ברושי: ישנו תיאום מלא עד האות האחרונה.
מיכאל בן-ארי: נו, באמת?
דוד רותם: בן-ארי, זה נכון לחלוטין.
דוד רותם: זה כל הזמן מתואם.
דוד רותם: שר הביטחון מתואם עם ראש הממשלה בכל דבר.
מיכאל בן-ארי: אני מסכים.
מיכאל בן-ארי: אבל, באותו לילה שהרסו את הבתים, זה גם היה מתואם?
דוד רותם: בוודאי, הכול מתואם.
איתן ברושי: כל אחד פועל על-פי סמכותו.
איתן ברושי: במה שנדרש תיאום אז יש תיאום.
איתן ברושי: אם רוצים לעשות נוהל אחר, קבוע או כתוב, אני לא רוצה בזה בעיה.
איתן ברושי: בכל מקרה, יושב ראש ועדת שרים לענייני התיישבות הוא ראש הממשלה.
איתן ברושי: המזכיר שלו יושב פה.
איתן ברושי: אם יזמנו ועדה.
דני דנון: איתן, הרסתם בתי אבן מאוכלסים על-ידי ערבים במהלך הקדנציה הזאת?
איתן ברושי: יש טבלה - - -
דני דנון: בתי אבן מאוכלסים?
דני דנון: את התמונות שראינו בגבעת האולפנא, היו גם בתי אבן של ערבים שנהרסו והוציאו אנשים?
איתן ברושי: חבר הכנסת דנון, אני לא מציע - - -
מיכאל בן-ארי: מול כפר חמיס יש שם אלפי בתים על אדמות פרטיות יהודיות ואף אחד לא עושה עם זה כלום.
איתן ברושי: אני לא מוסמך ולא הכנסתי נתונים בעניין הזה.
איתן ברושי: אני מכיר את זה כראש רשות בגליל.
איתן ברושי: אומרים: באלה כבר טיפלתם?
איתן ברושי: בבדואים כבר טיפלתם?
איתן ברושי: אני לא מציע לנבחרי ציבור להשתמש בנימוקים האלה כדי להגן על דבר שהוא לא בסדר.
איתמר בן גביר: פסק דין סימונה זקן - - -
דוד רותם: לא צריך את פסק הדין של סימונה זקן ולא צריך בכלל פסקי דין.
דוד רותם: בוא נאמר כך: אתה לא יודע מה זה צדק, אתה פשוט לא מבין מה זה צדק כי אתה עורך-דין.
איתן ברושי: סיימתי, אני מודה לך, תודה.
איתמר בן גביר: אני עורך-דין מלפני כמה שבועות.
דוד רותם: אתה כבר הסתפקת להתקלקל כי אתה לא מבין שהצדק נמצא רק במשרד הביטחון.
דוד רותם: שם זה המקום היחיד - - -
מיכאל בן-ארי: משרד המשפטים, מחלקת הבג"צים.
דוד רותם: עזבו את משרד המשפטים.
דוד רותם: רבותיי, על מחלקת הבג"צים אני מוכן להגן.
מיכאל בן-ארי: אחרי מה שהיא אמרה בוועדת חוץ וביטחון.
דוד רותם: אחרי כל מה שהיא אמרה, מסיבה מאוד פשוטה.
דוד רותם: במשך שנים רבתי איתם ותאמין לי מכל פעם שהייתי נכנס לבית המשפט והיינו רבים.
דוד רותם: זה היה תענוג אמיתי.
מיכאל בן-ארי: אתה רוצה לחזור למצב הזה?
דוד רותם: מסתבר לי דבר הרבה יותר פשוט.
דוד רותם: זה בכלל לא הם.
דוד רותם: אדוני, הם פונים למשרד ראש הממשלה ומקבלים הנחיות.
דוד רותם: אל תבואו אליהם בטענות.
מיכאל בן-ארי: נכון, היה פה דבר חמור.
מיכאל בן-ארי: גברת מנדל אמרה שבלילה – אתה צריך להתקשר למזכיר הממשלה, לעניין הזה של הבתים במיגרון – היא התקשרה לשר הביטחון.
מיכאל בן-ארי: אתם לא חושבים שהיה צריך להחריב את הבתים האלה?
דוד רותם: ומה אמר לנו שר הביטחון?
איתן ברושי: מה הבעיה?
מיכאל בן-ארי: זה מה שהיא חושבת או מה שאומר - - -
דוד רותם: מה אמר שר הביטחון?
אסנת מנדל: שר הביטחון התקשר אליה, רק שיהיה ברור.
איתן ברושי: אבל היה צו של בית משפט.
איתמר בן גביר: אדוני, הם מנהלים מדיניות של אכיפה בררנית כבר עשרות שנים.
דוד רותם: מייק בלאס מנהל כבר הרבה שנים אכיפה בררנית?
איתמר בן גביר: בהחלט.
דוד רותם: נגמרה הקדנציה שלו והאריכו לו.
דוד רותם: מה אתה רוצה עכשיו?
איתמר בן גביר: זה הרסני למערכת המשפט, אומר השופט זמיר.
דוד רותם: אתה לא מבין שמערכת המשפט לא חשובה כי מערכת המשפט מתחילה ונגמרת אצלם.
צבי האוזר: כבוד היושב ראש.
צבי האוזר: אני לא חושב שהעניינים האלה הם עניינים אישיים.
צבי האוזר: אני חושב שלהכניס פה שמות, כאילו אנשים מייצגים פה איזה אינטרס אישי, זה חוטא לאנשים, זה חוטא למערכת.
דוד רותם: בלאס לא מייצג?
דוד רותם: בלאס מייצג דעה משפטית ותיקה.
צבי האוזר: לא, אבל אסנת - - -
מיכאל בן-ארי: אני יכול להביא את העורך דין שלי והוא ייצג את הדעה הכללית לא את הדעה האישית.
מיכאל בן-ארי: יש לי איזה עורך-דין מועמד.
צבי האוזר: אני חושב שהתקפות על אנשים – בסופו של דבר מדובר פה בעובדי ציבור שעושים מלאכה נאמנה.
דוד רותם: את מי תקפנו?
צבי האוזר: יש לי איזו תחושה שהדיון יורד פה לפסים אישיים ואני חושב שגם אם יש מחלוקות - - -
דוד רותם: איזה פסים אישיים?
צבי האוזר: אני שמח שהבנתי לא נכון.
דוד רותם: כנראה שזאת לא פעם ראשונה שאתה לא מבין טוב.
דוד רותם: רבותיי, יש לכם תשובות לשר נאמן על שלושת הנקודות שהוא העלה?
אסנת מנדל: אני רק רוצה להקדים כמה משפטים.
צבי האוזר: זה לא נכון עובדתית.
אסנת מנדל: אני רוצה להקדים כמה משפטים.
אסנת מנדל: זה שהדרג המדיני אומר שהוא מונחה על-ידי היועץ המשפטי לממשלה, זאת תקינות מנהלית, כך זה נכון וכך צריך.
אסנת מנדל: זה שהדרג המדיני אומר: היועץ המשפטי לממשלה הגיש תגובות לבית המשפט שהן לא ידועות לי ולא על דעתי, זה לא תקין וזה לא נכון עובדתית.
צבי האוזר: אני לא יודע איפה זה ניתן, זה לא נכון עובדתית.
אסנת מנדל: אני רק מקווה שהידיעה הזאת שזה לא נכון עובדתית, תופץ ותובא לידיעת כל אלה - - -
צבי האוזר: כל עמדה שמוגשת היא עמדה שנבחרת והיא עמדה על דעת הדרג המדיני.
צבי האוזר: הדיונים מתקיימים לפני כן ולא אחרי כן.
דוד רותם: השר יעלון כבר חזר בו.
אסנת מנדל: אני לא שמעתי.
אסנת מנדל: דבר נוסף, אני רוצה כמה משפטים על ההשתלשלות שנוגעת לקביעת הקריטריונים לאכיפה על בנייה לא חוקית שמתבצעת ביהודה ושומרון.
אסנת מנדל: היו מספר עתירות שהוגשו לבית המשפט החל משנת 2005.
אסנת מנדל: המענה של היועץ המשפטי לממשלה לעתירות היה שבית המשפט לא יתערב בשיקול הדעת באכיפת הדין, כל עוד רשויות האכיפה אינן מתנערות מהאכיפה עצמה.
אסנת מנדל: חלפו שנים והאכיפה לא התבצעה בפועל ולכן בית המשפט אמר: תציגו בפנינו קריטריונים לביצוע אכיפה.
אסנת מנדל: מערכת הביטחון שקדה על הנושא מספר שנים ובסופו של דבר, בשנת 2008, הוגשו לבית המשפט הקריטריונים לאכיפה, החל בהפרת צווים שיפוטיים, המשך בהתחלות בנייה, אחר-כך עבור לבנייה על קרקע פרטית מוסדות ובנייה על קרקע פרטית לא מוסדרת.
אסנת מנדל: לימים, ההליכים נמשכו.
אסנת מנדל: לא נעשו פעולות בפועל כדי לממש את הקריטריונים.
אסנת מנדל: אכן היועץ המשפטי לממשלה פנה לדרג המדיני ואמר שיש כמה וכמה עתירות תלויות ועומדות.
אסנת מנדל: הקריטריון של אכיפה על קרקע פרטית פלסטינית הוא בהחלט קריטריון שצריך לתת לו משקל.
אסנת מנדל: תודיעו לנו מה אתם עושים?
אסנת מנדל: איך צריך לבוא לבית המשפט עם אכיפה או תחילת אכיפה בהקשרים האלה.
אסנת מנדל: בעניין עופרה, לדוגמה, שר הביטחון חשב שאין מקום לעניין עיתוי ביצוע צווי ההריסה, להודיע לבית המשפט על מועד של עיתוי ביצוע ההריסה.
אסנת מנדל: זאת העמדה שננקטה בפני בית המשפט, עדיין לא ניתן פסק דין.
אסנת מנדל: לכן, הדרג המדיני, בכל הנוגע לעיתוי, עדיין יש לו אפשרות להגיב ולהשפיע.
אסנת מנדל: בהקשר הזה, בנושא האולפנא, הועבר הנייר לדרג המדיני והתגובה אושרה על ידו.
אסנת מנדל: זאת התגובה שהדרג המדיני ביקש וכך היא התבצעה.
צבי האוזר: זאת התגובה שהדרג המדיני אישר להגיש.
צבי האוזר: לא ביקש, אישר להגיש.
אסנת מנדל: לא, שר הביטחון ביקש - - -
צבי האוזר: היועץ לענייני התיישבות, זה שחתם על התצהיר ביקש והדרג המדיני אישר.
אסנת מנדל: נכון.
אסנת מנדל: לעניין צירוף המשיבים.
אסנת מנדל: להבדיל מפסק הדין, שאני יודעת שהשר נאמן הפנה אליו, שבו דובר במשיבה לא צורפה לעתירה ואף אחד אחר לא ייצג את האינטרס שלה.
אסנת מנדל: בעניין של גבעת האולפנא, לפחות, החברה היתה, החברה לפיתוח בית-אל והמועצה המקומית.
אסנת מנדל: החברה היא זאת שבנתה את המבנים, זאת שהחזיקה בהם, זאת שלימים התברר שהיא השכירה 26 מתוך 30 הדירות.
אסנת מנדל: היא היתה המשיבה בעתירה.
אסנת מנדל: היא טענה טענות.
אסנת מנדל: היא טענה טענות עובדתיות ומשפטיות בהקשרים של אותן טענות עצמן, שיכלו להיות מועלות על-ידי המתיישבים.
דני דנון: התושבים עצמם לא צד?
דני דנון: על בתי מחבלים שהורסים - - -
אסנת מנדל: התושבים עצמם יכולים לבקש להצטרף להליך.
איתמר בן גביר: אבל זאת חובה.
איתמר בן גביר: עו"ד מנדל, זה חובה.
איתמר בן גביר: בפסק דין לנדאו נגד הבג"צ אמרו לו לצרף.
איתן ברושי: זה היה הופך את האדמה לאדמת מדינה?
איציק בם: זה תפקיד של הפרקליטות לבקש שהעתירה - - -
דוד רותם: אדון בם, פה לא מפריעים אחד לשני.
אסנת מנדל: חלק מהמתיישבים הגישו עתירה לבג"צ בשלב מאוחר יותר.
אסנת מנדל: הם הגישו עתירה וזאת דרך המלך.
אסנת מנדל: זה מה שבית המשפט מתווה ואומר.
אסנת מנדל: אם ידעתם על ההליך ולא הצטרפתם, אתם לא יכולים להעלות טענותיהם בשלב מאוחר.
אסנת מנדל: אם לא ידעתם על ההליך, כפי שחלק מהאנשים טוענים, אתם יכולים לפנות לבית המשפט.
אסנת מנדל: איש לא פנה לבית המשפט עם חוות דעת משפטיות כגון אלה שמסתובבת בספרה הזאת.
אסנת מנדל: איש לא טען טענות משפטיות מהסוג שמועלה בהקשרים האלה.
אסנת מנדל: לא זו אף זו, אלא שיום לאחר הגשת העתירה לבג"צ על-ידי המתיישבים שסוף סוף ביקשו שקולם יישמע בפני בית המשפט, יום לאחר הגשת העתירה, העתירה נמשכה על-ידי העותרים.
אסנת מנדל: מבין דפי העתירה אתה יכול לגלות שבעצם אותה חברה שטענה במענה לעתירה שהקרקע נרכשה על-ידי אמנה בשנת 2000, אותה חברה עצמה השכירה דירות למחזיקים ומכרה דירות, מתוך טענה שהקרקע היא של ההסתדרות הציונית.
אסנת מנדל: לכן, כנראה שהיתה סיבה לזה שהעתירה נמשכה.
אסנת מנדל: התגלו חילוקי דעות בתוך האמירה של החברה עצמה.
אסנת מנדל: לכן, יתכן שהיא לא הביאה את זה לידיעת המתיישבים.
אסנת מנדל: בעניין זה, בבג"צ 851/06 אומר השופט חשין: אם יש לכם טענה – היתה טענה של רוכש שאמר:
אסנת מנדל: אני רכשתי בתום לב, למה אתם הורסים?
אסנת מנדל: אמר השופט חשין: אם החברה הטעתה אותך, אם היא טענה שהיא רכשה את הקניין והיא לא רכשה את הקניין - - -
דוד רותם: איזה בג"צ זה?
אסנת מנדל: בג"צ עמונה.
אסנת מנדל: אם היא אמרה שיש לה היתרי בנייה ואין לה היתרי בנייה והיא הטעתה אותך, תבוא בטענות לחברה.
אסנת מנדל: אני לא מתערב, אני לא מונע את הריסת המבנים.
אסנת מנדל: לכן, נוכח כל ההקשרים האלה, אנחנו חושבים - - -
איציק בם: למה הפרקליטות לא טענה סילוק על הסף בשל אי צירוף משיבים רלוונטיים?
איציק בם: זה תפקיד של הפרקליטות.
דוד רותם: אין שאלות ביניים כי אני צריך להתחיל ישיבה אחרת.
דוד רותם: אנחנו ננסח מסקנות, אני אעביר לכם ונניח אותן על השולחן.
מייק בלס: רציתי לדעת אם יש מישהו שחושב שבמקרה של גבעת האולפנא יש טענה מהטענות ששמענו, של חוק הקרקעות העותומאני או של איזה חוק ירדני או של איזה פסק דין קפריסאי שהיה רלוונטי?
מייק בלס: לא היתה טענה מקצועית או משפטית כזאת רלוונטית בעובדות הנוגעות לעניין.
מייק בלס: אם אתם מדברים על דעות נוספות של משפטנים אחרים, מכיוון שאנחנו מאוד זהירים עם כל הדברים האלה, ישבנו אפילו עם פרופסור דינשטיין, עם פרופסור הירש ופרופסור קרצ'נר ורובי סידל ודיברנו על הדברים האלה.
מייק בלס: כשניסו להעלות את הטענה של קפריסין, אמר פרופסור דינשטיין בדרכו: לא קשור לעניין הזה, לא רלוונטי, זה נסיבות אחרות לגמרי.
מייק בלס: אפשר להסביר באריכות את השונות של העובדות בין חוק של צפון קפריסין מול דרום קפריסין לבין המצב הנמצא כאן.
מייק בלס: זה באמת מצב אחר עם השתלשלות שונה ביותר של בית הדין האירופי.
צבי האוזר: עדיין יש היקשים.
צבי האוזר: מן הראוי לבחון את זה ביתר תשומת לב.
צבי האוזר: זה לא בנושא של האולפנא.
מייק בלס: אני דיברתי על האולפנא.
צבי האוזר: פסק דין חשוב ביותר.
דוד רותם: אני חושב שהם היו צריכים גם לקרוא את פסק הדין לפני שהם אישרו את התשובה.
צבי האוזר: מי זה הם?
דוד רותם: הדרג המדיני.
מייק בלס: אני לא בטוח שלא ידעו.
מייק בלס: אני לא יודע בעיתוי ממתי כי אנחנו מדברים עליו כבר הרבה מאוד זמן.
מייק בלס: הוא מדבר בסיטואציה שונה.
מייק בלס: יש לו הקשרים שיכולים להיות רלוונטיים.
מייק בלס: לתיק האולפנא הוא לא היה משנה את התוצאה המשפטית.
מייק בלס: המשיבים בעתירות האלה הם אנשים שמיוצגים על-ידי עורכי דין טובים שיודעים את העבודה.
מייק בלס: בסופו של דבר, הטענות האלה לא מועלות.
מייק בלס: אתם צריכים לשאול את עצמכם למה?
מייק בלס: כי יש הבדל בין טענה כללית שמועלית לבין טענה קונקרטית בעובדות של תיק מסוים.
אורי שטרוזמן: אני יודע שבתיק מיגרון, בכתב ההגנה של עורך-הדין חנן מלצר, היום השופט, הוא טען שצריך להזמין את כולם.
אורי שטרוזמן: הוא טען את כל הטענות האלה.
אורי שטרוזמן: אחר-כך, כנראה שאנשי מיגרון הגיעו להסכמות, אני לא מכיר את העניין.
אורי שטרוזמן: עובדה שהפרקליטות ובית המשפט העליון - - -
מייק בלס: הטענה הזאת של החוק הירדני ידועה אבל במקרה הזה היא לא רלוונטית.
מייק בלס: מבחינת העובדות – אתה מכיר את העובדות עם הרכישה.
מייק בלס: יש פה דברים הרבה יותר מורכבים ומסובכים שמביאים לפעמים אנשים לוותר על כל מיני דברים.
מייק בלס: אתם יכולים לקבל או לא לקבל, הייעוץ המשפטי שמקבלת המדינה הוא ייעוץ משפטי מקצועי ומתנהלים, כמו שאומר צביקה, דיונים של שעות רבות לפני שמוגש מסמך אחד לבית המשפט.
מייק בלס: אנשים רבים עוסקים בעניין, זה לא אדם אחר.
דוד רותם: אתם רק לא מתייעצים עם האנשים הנכונים.
מייק בלס: אמרתי שכשמגיעים לנקודות מורכבות, גם פרופסור דינשטיין היה בתמונה ואמר את דבריו.
מייק בלס: זה לא אדם אחד ולא שניים.
איתמר בן גביר: למה לא שואלים את השופט שטרוזמן?
מייק בלס: זאת מערכת מאוד מורכבת ורבת יועצים משפטיים.
מייק בלס: זה לא נמצא במקום אחד.
מייק בלס: זה במשרד הביטחון, בפרקליטות הצבאית, במשרד המשפטים.
מייק בלס: יועצים משפטיים עם ידע והשכלה משפטית נמצאים גם בממשלה ויודעים ומבינים.
מייק בלס: לכן, לבוא ולחשוב שהדברים נעשים כלאחר יד, בלי לשתף ובלי לעשות עבודה מטה סדורה, זה באמת חוטא לאמת.
דוד רותם: הצעת חוק הדיינים, מס' 24, התשס"ח-2008.
אלעזר שטרן: נחזור טיפה אחורה לפני שנמשיך.
דוד רותם: יש רק דבר אחד שאנחנו צריכים להסדיר פה.
דוד רותם: לא יספיקו למנות גוף בוחר ולקיים בחירות לרבנות הראשית ולנשיאי בתי הדין לפני - - -
שמעון יעקבי: א' ניסן.
דוד רותם: לא יספיקו לעשות את זה בזמן, בקיצור.
דוד רותם: רוצים להגיש הצעת חוק ממשלתית להאריך את זה בשלושה חודשים וכל הסיפור.
דוד רותם: האם אי-אפשר להכניס את זה פה לחוק כדי להאריך?
תומר כרמי: התלבטנו ממושכות בעניין הזה - - -
דוד רותם: למה אתם מתלבטים?
דוד רותם: בדברים רציניים לא צריך להתלבט, צריך לעשות.
תומר כרמי: אנחנו חושבים שהכוונה טובה, נכונה, יש בה ממש.
תומר כרמי: עם זאת, זה נושא שלא עלה בהצעת החוק הממשלתית המקורית, זה נושא חדש.
תומר כרמי: מאחר שלא קיבלנו את אישור שר המשפטים למהלך, אנחנו לא יכולים להסכים.
דוד רותם: איפה שר המשפטים?
דוד רותם: מאתמול בערב, כל הלילה, משגעים לי את השכל שצריך להגיש הצעת חוק מיוחדת כדי לפתור את הבעיה ואיך עושים את זה.
דוד רותם: עכשיו מה שיקרה שאצלכם במשרד כבר עובדים על הצעת חוק חדשה - - -
תומר כרמי: עדיין לא.
דוד רותם: אני אומר לך שכבר עובדים.
תומר כרמי: אז אנחנו עדיין לא יודעים על זה.
דוד רותם: אתה לא יודע, זה יכול להיות.
תומר כרמי: דיברתי עם העוזר שלו, וזה מה שהוא עדכן אותי.
דוד רותם: איזה עוזר?
תומר כרמי: עם גלעד סממה.
דוד רותם: גלעד סממה למעלה.
דוד רותם: עשה לי טובה, אני אחכה לך.
דוד רותם: תעלה לוועדת הכנסת ותגיד לו שכשהוא גומר שם שיבוא אלי.
אלעזר שטרן: אפשר להתקשר אליו.
דוד רותם: הוא באמצע ועדת הכנסת, הוא מבקש פטור מחובת הנחה על חוק פיזור הכנסת.
אלעזר שטרן: נחזור טיפה אחורה.
אלעזר שטרן: אחרי הדיון הקודם שדנו בו לגבי הנושא של ההרכבים, פחות או יותר הגענו להסכמה וזה גם עלה כבר בדיון הקודם, שנעתיק את המודל שיש לגבי בתי הדין האזוריים לבית הדין הגדול, ועם אותן חמש קטגוריות שיש כבר היום לגבי בתי הדין האזוריים, שידונו בהם בדיין אחד ויהיה אפשר להרחיב את ההרכב או על-ידי הנשיא או על-ידי מותב שהחל לדון.
אלעזר שטרן: זה הסיכום שהגענו אליו.
אלעזר שטרן: סיימנו עד סוף סעיף 8א.
אלעזר שטרן: אנחנו צריכים להמשיך.
אלעזר שטרן: הוועדה עוד לא דנה מהתיקון לסעיף 9.
אלעזר שטרן: משרד המשפטים, אתם רוצים להסביר מסעיף 9 והלאה?
שמעון יעקבי: אני רוצה לציין שיש לי עוד הערה לגבי סעיף 8(ה), אבל נעזוב את זה לסוף.
דוד רותם: הערה לגבי לאיזה סעיף?
שמעון יעקבי: 8(ה), אבל לא הייתי רוצה להתחיל בזה.
שמעון יעקבי: ברשות היושב-ראש, נעשה את זה בסוף.
שמעון יעקבי: נלך לפי השאלה של אלעזר?
דוד רותם: מה החשיבות של היושב-ראש פה?
דוד רותם: יועצים משפטיים זה הדבר החשוב פה.
דוד רותם: .. אתה לא יודע?
שמעון יעקבי: שאלתי.
דוד רותם: כבר היית פה כמה פעמים, הגיע הזמן שתבין מה קורה פה...
שמעון יעקבי: בסעיף 9 יש שינוי שמשווה אפשרות לכהונה זמנית גם של דיין של בית הדין הגדול באופן זמני לבית דין אזורי, כפי שמקובל במערכת המשפט כששופט של בית משפט מחוזי יכול להתמנות בהסכמתו לתקופת זמן מוגבלת לבית משפט שלום, אם אינני טועה גם שופט בית משפט עליון יכול להתמנות למחוזי.
שמעון יעקבי: עד כה לא יכולנו להשתמש בכך.
שמעון יעקבי: כפי שאמרתי, אם אינני טועה בדיון הקודם, בזמנו היו לנו בעיות קשות בבית הדין האזורי בירושלים ואם היתה לנו אפשרות חוקית למנות את אחד מדייני בית הדין הגדול כראש אבות בתי דין בירושלים, היינו עושים שימוש בחלופה הזאת.
שמעון יעקבי: הכוונה שלנו היא לאפשר בארסנל שלנו אפשרות שימוש דומה למה שקיים במערכת בתי המשפט.
שמעון יעקבי: לגבי אופציה אחרת של דיין של בית דין אזורי להתמנות באופן זמני לבית הדין הרבני הגדול, זה קיים גם כיום.
שמעון יעקבי: בהקשר הזה אנחנו רק עושים שינויי נוסח, אנחנו מתאימים את הנוסח לקיים בחוק בתי המשפט.
שמעון יעקבי: זה סעיף 9.
אלעזר שטרן: אין הערות.
שמעון יעקבי: איזה סעיף?
אלעזר שטרן: 12א.
שמעון יעקבי: אנחנו כותבים בחוק את המציאות הקיימת שמשום מה נשמטה מהחוק הקיים.
שמעון יעקבי: לא כתוב בחוק שבית הדין הגדול דן בערעורים על פסק דין ובקשות רשות ערעור על החלטות.
שמעון יעקבי: באחד הסעיפים הראשונים של החוק כתוב שבית הדין הגדול הוא לערעורים.
שמעון יעקבי: על מה ערעורים ואיך ערעורים?
שמעון יעקבי: לא כתוב.
שמעון יעקבי: גם זה התאמה לדומה בחוק בתי המשפט.
תומר כרמי: כמובן בזכות לעומת ברשות.
דוד רותם: עכשיו אתה רוצה שיהיה כתוב בחוק שהוא גם יכול לשמוע ערעורים.
בת-שבע שרמן-שני: היום במזכירות מחליטים אם זו החלטה אחרת.
שמעון יעקבי: זה ישפר את המצב.
שמעון יעקבי: כעת תהיה הגדרה חוקית.
שמעון יעקבי: ההערה שאמרה עורכת-הדין בת-שבע שרמן היא הערה נכונה.
שמעון יעקבי: יש קצת אי-בהירות בפרשנות מהי החלטה אחרת, מה הולך לערעור ברשות ומה הולך לערעור בזכות.
שמעון יעקבי: פה הדברים מפורשים.
דוד רותם: טוב מאוד, אז יבינו את זה.
תומר כרמי: זה יהיה על-פי החלטה שיפוטית.
אלעזר שטרן: סעיפים 13 ו-14 זה שינוי ניסוחי ולשוני שכבר דנו בו.
אלעזר שטרן: נמשיך לסעיף 16.
שמעון יעקבי: בסעיף 16 השינוי המרכזי הוא, שאם עד כה היה כתוב בחוק שראש אבות בתי דין פורש לגמלאות בגיל 75 אנחנו משנים זאת, והחל מכניסתו של החוק לתוקף זמן הפרישה של ראש אבות בתי דין שווה לדיין כמו כל נושא משרה שיפוטית.
שמעון יעקבי: הוראת המעבר תעסוק בחריג שחל על שני אנשים שכבר נכנסו לגיל 70, ובהם אנחנו לא נוגעים.
דוד רותם: מה שיהיה כתוב זה כך: מי שערב כניסתו לתוקף של חוק זה עוד לא היה בן 70, יפרוש בהגיעו לגיל 70.
אורי מקלב: "עד היכנסו לתוקף" זה יכול להיות עוד אנשים.
שמעון יעקבי: לא, יש שניים.
אלעזר שטרן: שניים שכבר עברו את גיל 70.
אורי מקלב: כן, אבל יש אנשים - - -
שמעון יעקבי: יש להם עוד הרבה שנים.
דוד רותם: מי הוסיף לי בסעיף 16(א)(1) "ואולם לא תחול על רב ראשי לישראל"?
שמעון יעקבי: זה כתוב במקור.
אלעזר שטרן: זה כתוב.
דוד רותם: צריך לשנות את זה.
דוד רותם: נשיא בית המשפט העליון בהגיעו לגיל 70 פורש, ראש אבות בתי הדין הרבניים בהגיעו לגיל 70 יפרוש.
דוד רותם: הרי אין מצב שיהיה רב ראשי לישראל מעבר לגיל 70.
שמעון יעקבי: לא, הוא לא יכול להיבחר.
תומר כרמי: אדוני אמר לבד שעל הפרק עומדת אפשרות להצעת חוק אולי להאריך את תקופת כהונתו.
דוד רותם: בשלושה חודשים.
דוד רותם: מה אתם מקשקשים?
דוד רותם: הודעתי להם ששנה הם יכולים לשכוח.
שמעון יעקבי: אם יורשה לי להשיב, יש היגיון רב בטיעון שאדוני העלה.
שמעון יעקבי: האידך גיסא של הטיעון הזה, שרב ראשי לישראל שמכהן כנשיא בית הדין הגדול או כדיין בבית הדין הגדול יכול להיבחר לראשונה כשהוא מגיע לגיל 69, אז נבחר אותו לשנה?
דוד רותם: זה גם יכול לקרות לנשיא בית המשפט העליון שהוא יהיה שופט בבית המשפט העליון, הוא יהיה ממלא-מקום הנשיא ובגיל 69 הוא יתמנה לנשיא.
שמעון יעקבי: זה צריך להיות קוהרנטי.
שמעון יעקבי: כאשר אין לך בחירות לרב ראשי, יש לך דיין של בית הדין הגדול שאיננו מכהן כרב ראשי והוא מכהן כנשיא, אז אדוני צודק לחלוטין.
שמעון יעקבי: זה הסדר שזהה למה שקורה בבית המשפט העליון.
שמעון יעקבי: אבל מי שעשוי להיבחר כנשיא איננו חייב להיות בכלל דיין – זה המצב החוקי – וקשה לקבל שהוא ייבחר לשנה.
דוד רותם: לכן הכנסת חוקקה בקדנציה הקודמת הוראת שעה לגבי הכהונה של הרבנים הראשיים הנוכחיים, שהם לא צריכים לחלק - - -
שמעון יעקבי: רק להתחלף.
דוד רותם: הם לא צריכים להתחלף.
שמעון יעקבי: אם אדוני יתקן את חוק הרבנות הראשית ויאמר שרב ראשי יכול להיבחר לראשונה למשרתו מקסימום כשהוא בגיל 60, זה בסדר, אבל זה לא קורה כך.
דוד רותם: אני לא בטוח שזה לא יקרה כך.
שמעון יעקבי: קטונתי מלהיכנס לכל הדברים האלה.
תומר כרמי: לגבי ראש אבות בתי דין שמשמש גם כרב עיר מובן שתפקידו כדיין יסתיים, אבל תפקידו כרב עיר יימשך עד הגיעו לגיל 75.
תומר כרמי: בזה לא נוגעים, זה לא מענייננו.
דוד רותם: למה עד גיל 75?
דוד רותם: צריך לתקן את החוק ההוא.
דוד רותם: רב עיר יכול לכהן עד גיל 90, מה הבעיה?
בתיה כהנא דרור: חזקה שרבנים מאריכים ימים.
שמעון יעקבי: תלמידי חכמים ככל שהם מזקינים, דעתם מתווספת עליהם.
דוד רותם: זה ההומור היהודי שאנחנו אומרים כל בוקר בתפילה.
שמעון יעקבי: זה לא הומור, זה אמרת חז"ל.
דוד רותם: יש הומור יהודי שאנחנו אומרים כל בוקר בתפילה: תלמידי החכמים מרבים שלום בעולם.
אלעזר שטרן: התיקונים האחרים בסעיף 16 וגם התיקון בסעיף 16א אלה שוב התיקונים הטכניים של הניסוחים של הוועדה.
אלעזר שטרן: 16ב.
אלעזר שטרן: שמעון יעקבי, אתה רוצה להסביר?
שמעון יעקבי: זה תיקון לשוני.
שמעון יעקבי: אין בזה שום דבר.
דוד רותם: למה זה בתוך שלושה חודשים?
דוד רותם: לשופטים בבית המשפט העליון זה שישה חודשים.
שמעון יעקבי: אותו דבר.
אלעזר שטרן: גם שם שלושה חודשים.
שמעון יעקבי: לא הייתי מציע להאריך.
דוד רותם: היית מציע לקצר?
שמעון יעקבי: תקופה סבירה.
אלעזר שטרן: סעיף 21 זה גם תיקון לשוני.
אלעזר שטרן: 21א ו-22א אלה תיקונים שבאים בחבילה אחת.
אלעזר שטרן: אני מציע שתסביר.
שמעון יעקבי: חשבנו שנכון יהיה להשוות את הנוסח למה שקורה בחוק בתי המשפט.
שמעון יעקבי: סעיפים 22 ו-22א קצת מסורבלים בנוסחם הקיים, בעוד שב-21א המוצע והתיקון ל-22 אנחנו מביאים להאחדה עם הנוסח שקיים בחוק בתי המשפט.
שמעון יעקבי: אגב, בנוסח הקיים לא כתוב אצלנו מה הם אמצעי המשמעת, אף-על-פי שבחוק בתי המשפט זה כן כתוב.
שמעון יעקבי: חשבנו שנכון יהיה להשוות ביניהם.
תומר כרמי: מובן שיש באמצעים המפורטים הדרגתיות ופירוט.
תומר כרמי: זה משפר את עבודת ועדת המשמעת.
בת-שבע שרמן-שני: בית הדין למשמעת.
תומר כרמי: בית הדין המשמעתי.
בת-שבע שרמן-שני: ההרכב שלו הוא חמישה.
בת-שבע שרמן-שני: שלושה דיינים ו - - -
שמעון יעקבי: לא בהכרח חמישה.
בת-שבע שרמן-שני: כך כתוב.
בת-שבע שרמן-שני: 20(ב): "בית הדין המשמעתי יהיה של חמישה ובהם שלושה דיינים".
אלעזר שטרן: "או של שלושה".
שמעון יעקבי: "או של שלושה".
בת-שבע שרמן-שני: מי הם החברים האחרים למעט הדיינים?
שמעון יעקבי: לא נאמר.
שמעון יעקבי: יש שיקול דעת למוסמך למנות.
אלעזר שטרן: סעיף 27.
שמעון יעקבי: ההצעה הזאת נועדה כדי להרחיב את הבסיס ההלכתי של תקנות הדיון בבתי הדין הרבניים.
שמעון יעקבי: במצב ששרר עד כה תקנות הדיון בבתי הדין היו תקנות דיון משנת תש"ג, תקנות דיון משנת תש"כ ותקנות דיון משנת תשנ"ג – כולן הותקנו בישיבה משותפת של חבר דייני בית הדין הגדול במועצת הרבנות הראשית.
דוד רותם: והכול באישור ועדת החוקה.
דוד רותם: פה זה לא מופיע פתאום.
שמעון יעקבי: זה כתוב בחוק, שאדוני לא יחשוש.
שמעון יעקבי: ניסיתי להציע לבטל את הצורך באישור ועדת החוקה, אבל זה לא הלך לי.
דוד רותם: אני לא חושש, כי כפי שאדוני יודע הכנסת היום מתפזרת, אני לא חוזר לוועדה הזאת כיושב-ראש.
שמעון יעקבי: אולי כשר משפטים.
דוד רותם: כשר משפטים ממילא נצטרך את האישור שלי.
שמעון יעקבי: אז אפשר יהיה לבטל את הצורך באישור ועדת החוקה.
שמעון יעקבי: .. זה שלח לחמך.
שמעון יעקבי: על כל פנים, בסעיף הזה נשמט מאתנו בתיקון הקודם משנת 2004 מקומה של מועצת הרבנות הראשית לישראל, לכן אנחנו אומרים שתהיה גם התייעצות אתם.
דוד רותם: עכשיו אני שואל ברצינות.
שמעון יעקבי: לתת לזה בסיס הלכתי רחב.
דוד רותם: דייני בית הדין הרבני הגדול?
שמעון יעקבי: כך היה נהוג מאז ומתמיד.
שמעון יעקבי: למה שיטענו טענות שתקנות הדיון משנת תשנ"ג, תוקפן ההלכתי חזק יותר מתקנות דיון שיהיו עלינו בשנה שתבוא עלינו לטובה?
שמעון יעקבי: אין צורך.
שמעון יעקבי: לא אפשרנו להם זכות וטו, אמרנו "התייעצות".
דוד רותם: מכיוון שכתוב שזה באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט, זה ייתן את התוקף ההלכתי.
שמעון יעקבי: זה לא נכון.
שמעון יעקבי: לוועדת חוקה מול הכנסת – יש לה משמעות הלכתית.
שמעון יעקבי: אני על כל פנים לא מבטל את ההשלכות ההלכתיות שעשויות להיות לכנסת ולוועדת החוקה כזרוע חשובה מזרועות הכנסת.
שמעון יעקבי: הוראות המעבר?
דוד רותם: אני רוצה להאריך את תקופת כהונתם של הרבנים הראשיים בשלושה חודשים.
אברהם מיכאלי: אם אתה רוצה, תאריך, בבקשה.
דוד רותם: הם לא מסכימים.
אלעזר שטרן: אפשר לעשות את זה בשתי טכניקות: טכניקה אחת לכתוב הוראה בחוק שהבחירות הנוכחיות יתקיימו במועד מאוחר יותר.
אלעזר שטרן: אפשרות שנייה שהועלתה, לנסות וליצור משהו דומה למה שקיים היום בסעיף 20 לחוק הרבנות הראשית.
אלעזר שטרן: עלה איזה רעיון של משנה לנשיא שלא היתה לגביו הסכמה, אבל לא צריך להרחיק לכת עד לשם.
דוד רותם: עזוב, זה לא עוזר לי בכלום.
דוד רותם: משנה לנשיא וכל הדברים האלה לא עוזרים לי בכלום.
דוד רותם: אני צריך רבנים ראשיים לעוד שלושה חודשים.
אלעזר שטרן: לא צריך משנה.
אברהם מיכאלי: משנה לנשיא אני לא רוצה.
אלעזר שטרן: אפשר פשוט לקבוע בדומה למה שיש היום בסעיף 20 בחוק הרבנות הראשית.
אלעזר שטרן: היום בסעיף הזה כתוב שאם התפנה מקומו של רב ראשי בתוך התקופה, הוותיק שבחברי בית הדין הגדול – אם יש ותק שווה זה הקשיש מביניהם – הסמכויות של הנשיא עוברות אליו.
אלעזר שטרן: אפשר במקום להאריך את - - -
דוד רותם: אני צריך לדבר עם שר המשפטים.
אברהם מיכאלי: הוא מכין משהו.
דוד רותם: אני לא רוצה שיכין, חבל על הזמן.
תומר כרמי: נביא לוועדת שרים.
אברהם מיכאלי: עורך-הדין יעקבי העלה את זה בתיקון לחוק הדיינים כדי לא ליצור ואקום.