GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מייקל דנבי: These people were Saudis, their families come from Saudi Arabia and the funding seems to come from Saudi Arabia.
מייקל דנבי: The Wahabi mentality that Al Kaida is trying to distribute throughout the western world, including faraway places like Australia and Indonesia seems to come from Saudi Arabia.
מייקל דנבי: Because Al Kaida is a threat not just to the U.S., because they are so veritably anti Semitic, it is a personal danger to each of us.
מייקל דנבי: Each Western country in the world should deal with it in a much more serious way.
מייקל דנבי: I will particularly point you to the example of Afghanistan.
מייקל דנבי: The Saudis, according to the experts in Afghanistan, and we have one international-standard professor in this, took all of the orphans of the war with the Soviets, and were inculcating them in Madrasehs on the boarder with Pakistan for years.
מייקל דנבי: This is where these fanatics were trained.
מייקל דנבי: These are the man with the black turbans who would kill their own people without mercy, without any understanding, who would welcome these Al Kaida people into their country.
מייקל דנבי: I think that the issue of Saudi funding of fanatic Moslems all around the world is one of the most important counter terrorist things that needs to be done, in the particular Israel’s ability to influence the United States is something very important that you should consider.
מייקל דנבי: One of your colleagues suggested that the most important thing is not just to kill the mosquitoes but also to dry out the swamp.
אופיר פינס-פז: Yes, we said that.
יוסף לפיד: You have heard me twice addressing the question of terrorism in the convention, and I am very glad that this is being brought up here.
יוסף לפיד: I listened to what Prof.
יוסף לפיד: Cotler said.
יוסף לפיד: He is able to say in 5 minutes what other people can say in 5 hours.
יוסף לפיד: I want to pick one sentence of what he was saying.
יוסף לפיד: The terrorists in some places, and this applies to the terrorists that we fight, are taking the high moral ground saying that their terror is a good terror.
יוסף לפיד: They may say- what are you complaining about us, Mr.
יוסף לפיד: Begin was a terrorist acting against the British regime, and if this had been approved why what they do should not be approved too.
יוסף לפיד: There is a major change in public opinion, in public morals, in history, that make this thesis today unacceptable.
יוסף לפיד: I think that all of us, in our respective Parliaments, have to fight this moral issue.
יוסף לפיד: President Bush, and Cofi Anan have already brought it up.
יוסף לפיד: I suggest that all of us should stick to the idea that there is no such thing as good terrorism or bad terrorism.
יוסף לפיד: Terrorism is bad even if some people believe in the cause that is behind it.
יוסף לפיד: We have to fight this, because if we don’t do it, then it will be impossible to dry the swamp, because there is a moral issue that supports the swamp.
יוסף לפיד: This is something that we should all look at.
זאב בוים: I want to go back to the issue that the Chairman mentioned in the beginning of the meeting, when he talked about the next IPU Convention.
זאב בוים: It is going to take place on March 16th this year in Morocco.
זאב בוים: I will have to explain to you the difficulties of the Israeli delegation in becoming a full member of the12 plus group.
זאב בוים: Most of the group members are Europeans, including some other countries like Australia, New Zealand and Canada.
זאב בוים: What we need is your support by trying to figure out and see who will represent your Parliaments in the IPU.
זאב בוים: Please speak with them and try to convince them to support our request to become full members.
זאב בוים: Until now we are in the status of observers only.
זאב בוים: This is very important to us.
זאב בוים: We started this process almost a year ago when we were in Cuba last April, and we continued very successfully in Ouagadougou.
זאב בוים: At the end of this process, the last decision will be given in Morocco.
אופיר פינס-פז: We are having difficulties with Ireland.
אופיר פינס-פז: They voted against us.
בן בריסקו: If I can elaborate on that, I would like to tell you that I was at the IPU in Jakarta, and I was voting the right way there.
בן בריסקו: The IPU is an inter Parliamentary Union.
בן בריסקו: It is a Union of Parliamentarians, who do not represent our Governments, but represent themselves and their own views.
בן בריסקו: Unfortunately, within our Parliament there are a number of very strong pro Palestinian people.
בן בריסקו: In fact, our former Minister for Foreign Affairs apologized for me having voters against lifting the sanctions from Iraq and I have to level him at the Foreign Affairs meeting when I stated that I was not speaking for the Government as such.
בן בריסקו: That is the point.
בן בריסקו: Ireland has a very bad record on that, I’m afraid.
זאב בוים: We know what the situation is but we still think that we have to do our best in order to try to influence on what is going there, although we know that there is an automatic Islamic and other countries opposition.
נחום ברגשטיין: Many countries were divided in the IPU.
נחום ברגשטיין: If a country has 11 votes, it is almost impossible to obtain a majority.
זאב בוים: I spoke about the 12 plus, because according to our experience we can make it and gain the votes of this group supporting that Israel should become a full member.
זאב בוים: Second, We are going to raise the issue of the international terror in the IPU.
זאב בוים: We are voting in the assembly about 2 supplementaries that will be discussed.
זאב בוים: So, if you can speak with your colleagues in your parliaments to support these items, that the assembly should adopt these issues at the supplementary of the convention.
אנדרו פליישמן: Prof.
אנדרו פליישמן: Cotler and the Attorney General did a very nice job of talking about the reactive measures that democracies can take to deal with terrorism, but I think our colleagues must also point the way to some pro active measures that we can take.
אנדרו פליישמן: I agree 100 % with the observations about the funding of these Madrasehs that teach the kind of extremism and then praising them, that leads to the actions like we have seen on September 11th.
אנדרו פליישמן: Those privately funded Madrasehs arise largely because in many of your neighboring Arab nations there is so little public funding of education that there is a void.
אנדרו פליישמן: The rich Saudis and others who fund these Madrasehs fill that void.
אנדרו פליישמן: Extremists and fanatics need not fill that void.
אנדרו פליישמן: If we as democracies decide that we are prepared to increase foreign aid for education in nations like Pakistan and others that have insufficient funding we can fill that void and have these young Arab Moslems educated for the 21st century as opposed to the 11th century.
אנדרו פליישמן: I mentioned that not just for our Israeli friends but also for all of us international parliamentarians to be thinking about.
אנדרו פליישמן: I think that especially as Jewish parliamentarians we should take that to push our nations to do more to fund such education, and, of course, anti-poverty measures, economic development measures, that will, again, help us ensure that we have less people who will be prepared to take their own lives in their hands.
אלן בייקר: My name is Allan Baker, I am the Legal Advisor of the Israeli Foreign Ministry.
אלן בייקר: Like my Israeli predecessors, MK Boim and Mk Lapid, I have a couple of requests to all of you here in dealing with your fellow parliamentarians and with your governments and foreign ministers.
אלן בייקר: I will list one or two requests that we would like to address to you.
יוסף לפיד: It all began with the Indians.
אלן בייקר: Right.
אלן בייקר: This is continuing.
אלן בייקר: At the end of this month, this session is going to re-open with the aim of trying to complete the convention.
אלן בייקר: What we are asking is that you, within your own frameworks do whatever can be done to influence your foreign ministry delegations or your governmental delegations or parliamentary delegations to ensure that this distinction between terrorism which is impermissible and terrorism which is permissible not enter such an important international convention.
אלן בייקר: This is one request that we have.
אלן בייקר: The third thing, which is mostly directed to our European representatives, and I think it is the representative of Ireland – I don’t know if you are aware of the fact that there is a European list of terrorists organizations.
אלן בייקר: Hizballah, Hamsas and Islamic Jihad have not been included in this list.
אלן בייקר: The Europeans are very hesitant despite our pressure and despite pressure by others to put these organizations into this list.
אלן בייקר: Any help that can be given about it will be useful.
שאול יהלום: Our Prime Minister requested it yesterday.
אלן בייקר: The final thing is just to inform you Israel’s formal response to the Security Council resolution on terrorism giving a very detailed report in English of Israeli legislation against terrorism and Israeli activities against terrorism has been published and represented to the United Nations on the 27th of December.
אלן בייקר: I am not sure whether it is on the Foreign Ministry website but I will be very happy to give anyone who is interested a copy of it, as it gives full information on Israeli activities.
אליעזר כהן: Is Hamas on that list?
ארווין קוטלר: No, It is not on the European list.
ג'רי גרפשטיין: As a senator I was very much involved in the review of the legislation.
ג'רי גרפשטיין: I just want to respond to my friend, Peter Horwitz.
ג'רי גרפשטיין: One of the democratic answers to excessive use of police powers to deal with counter terrorism is parliamentary surveillance.
ג'רי גרפשטיין: We discussed the way to handle that question in Canada.
ג'רי גרפשטיין: The amendment that I proposed was rejected, it was that there would be an independent officer of parliament, separate from the government to review any systematic violations under the legislation.
ג'רי גרפשטיין: That was not accepted by our parliament, but what has been accepted is an annual review that has to be carried by both the Attorney General and Solicitor General dealing with the application of this legislation as it applies to terrorism in all of its forms.
ג'רי גרפשטיין: I want to hear about the larger question of the use of the international law.
ג'רי גרפשטיין: In the light of that you raised the issue of Israel’s inclusion in the IPU.
ג'רי גרפשטיין: There is no question why it should not be, and I hope that we in Canada will do what we can to assist.
ג'רי גרפשטיין: The key for me is something that I saw in the Knesset yesterday, and that is the Declaration of Independence.
ג'רי גרפשטיין: Take a look at the last Paragraph of the Israeli Declaration of Independence from 1948.
ג'רי גרפשטיין: It says that Israel will be faithful to the UN Charter.
ג'רי גרפשטיין: It strikes me that because terrorism is in Israel, because it is across the street, in the next neighborhood, the question is: why does the UN Charter apply to Israel but does not apply to the neighbor next door, that uses the UN as a methodology to obtain international legal legitimacy.
ג'רי גרפשטיין: The Charter is very clear.
ג'רי גרפשטיין: It says that you have to uphold the rule of law.
ג'רי גרפשטיין: I don’t know why there hasn’t been a precondition to all the preconditions in the negotiations with the Palestinians.
ג'רי גרפשטיין: One of the preconditions is that they uphold the rule of law, which is the application of international regulations, treaties and conventions dealing with international terrorism.
ג'רי גרפשטיין: I don’t hear any debate in the public media while we had this great debate about civil rights in the rest of the world, why there isn’t civil rights application of anti terrorism legislation in the Palestinian Authority?
ג'רי גרפשטיין: It has an authority, they have rule making and I haven’t heard of any debate about what they done.
זאב בוים: The reason is that it is a terror entity.
ג'רי גרפשטיין: That is not the point.
ג'רי גרפשטיין: The point is that they want to achieve self-determination.
ג'רי גרפשטיין: To take a look at the principles of self-determination under Willson, he said that you can self-determined if you are bound by the rules of Law.
ג'רי גרפשטיין: So, at the end of the day, my approach to this is to change the international dialect.
ג'רי גרפשטיין: The international dialect is: let’s punch Israel for anti democratic situations, and on the other hand, somebody that is using the democratic weapon does not use it again itself.
ג'רי גרפשטיין: So anytime I want to hear about anti and counter terrorism in Israel I’d like to hear about what the status of counter terrorism legislation in the Palestinian Authority.
אופיר פינס-פז: It is not a good time for conclusions, but I would like to thank all of you for your remarks, ideas and suggestions.
אופיר פינס-פז: I think that we have the ability to do something about it in our parliaments, in the European parliaments, in the IPU, and in many other forums, and it will work as coordinately as possible.
אופיר פינס-פז: I think that we can obtain some real achievements.
אופיר פינס-פז: I would suggest that all of us would be in touch.
אופיר פינס-פז: Maybe there would be some kind of mechanism that everyone will be updated of what is happening in other countries.
אופיר פינס-פז: Maybe we will be able to update one another every one or two months on a regular basis.
אופיר פינס-פז: Thank you again, and have a pleasant visit at the Knesset.
אופיר פינס-פז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה חוק ומשפט בנושא אי-אכיפת החוק על-ידי משטרת ישראל.
אופיר פינס-פז: הוזמנו לישיבה השר לבטחון פנים עוזי לנדאו ומפכ"ל המשטרה שלמה אהרונישקי ואני מודה להם שמצאו את הזמן להגיע לכאן.
אופיר פינס-פז: נמצאים כאן גם השופט דן ארבל, ניצבים, יועצים ונציג ההוצאה לפועל.
אופיר פינס-פז: אני מודה שהנושא שעל סדר-היום הוא לכאורה לא חלק מסדר-היום השיגרתי של הוועדה.
אופיר פינס-פז: יש מצב שחקיקה שאנחנו עוסקים בה לא נאכפת, או לא נאכפת מספיק או לא נאכפת לשביעות רצוננו.
אופיר פינס-פז: באופן אישי אני מחזיק בדעה שחוק שלא אוכפים אותו, במקרים מסוימים, לא תמיד, היה עדיף לא לחוקק אותו.
אופיר פינס-פז: למשל היום עסקנו בנושא מאוד מעניין בוועדה למעמד הילד שקשור להסדרים בין הורים גרושים לגבי ראיית הילדים.
אופיר פינס-פז: לדוגמה, אם היום אחד מההורים לא רוצה לראות את הילדים שלו במסגרת הריב עם בן-הזוג השני זו זכותו.
אופיר פינס-פז: הוא או היא יכולים להשתמש בילד במאבקים מול בן-הזוג.
אופיר פינס-פז: אם נחוקק את הנורמה – פה הדילמה – שאומרת שכמו שבן-זוג חייב לכלכל את הילד ולתת את הכסף הדרוש למחייתו וכדומה כך הוא גם צריך לתת לילד סיוע ותמיכה רגשיים, ברור לנו מלכתחילה שיהיה קשה מאוד לאכוף חוק כזה, כי אתה לא יכול לאכוף על הורה לאהוב את ילדו.
אופיר פינס-פז: מצד אחר, יכול להיות שראוי לחוקק את זה כנורמה למרות שמלכתחילה היכולת לאכוף אותה מוטלת בספק.
אופיר פינס-פז: לכן לא בכל תנאי חוק שהוא קשה לאכיפה לא צריך לחוקק אותו אבל רצוי ליצור הלימה בין חקיקה לבין יכולת אכיפה.
אופיר פינס-פז: כאן אני מותח ביקורת על עצמנו.
אופיר פינס-פז: בהליך חקיקה אנחנו לא מספיק מקפידים על מתן כלי האכיפה הרלוונטיים לאכיפת אותו החוק בין אם זה קשור למקורות כספיים ובין אם זה קשור לכלי אכיפה אחרים שלאו דווקא קשורים בכסף אלא בכוח אדם, בארגון, בתקנות, בחקיקת משנה וכדומה.
אופיר פינס-פז: ה"מממ" הכין לנו נייר שראוי לקרוא אותו שעוסק באכיפת חוקים לא רק על-ידי משטרת ישראל אלא באכיפת חוקים באמצעות כלל אורגני האכיפה כמו משרדי הממשלה האחרים, הרשויות המקומיות וגופי אכיפה אחרים.
אופיר פינס-פז: אנחנו נתמקד מטבע הדברים באכיפה של משטרת ישראל משום שנמצאים אתנו גם השר לבטחון פנים וגם מפכ"ל המשטרה וחבל לפספס את הדיון כאשר נמצאים פה האנשים המופקדים על משטרת ישראל.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לומר בפתיח שאסור שתיווצר אווירה ציבורית שהחוק הוא המלצה בלבד, בשום פנים ואופן לא, זה חלק מהתפקיד של כולנו.
אופיר פינס-פז: לכן המלצתי גם לראשי ועדות אחרים בכנסת לקיים אחת לשנה ישיבה מיוחדת שעוסקת בבדיקת השאלה היחידה: האם החקיקה שהוכנה על-ידי אותה ועדת כנסת רלוונטית מתבצעת, האם היא נאכפת, האם יש לה תוצאות, האם יש לה משמעות.
אופיר פינס-פז: היום עשיתי את זה עם ידידי אמנון רובינשטיין בוועדה אחרת, בדקנו אם יש אכיפה של חוק איסור נשיאת נשק קר.
אופיר פינס-פז: קיבלתי נתונים מספריים מרשימים ממשטרת ישראל שבשנת 2001 יש אכיפה מוגברת של החוק הזה בבתי-ספר, בפאבים.
אופיר פינס-פז: זו דוגמה אחת.
אופיר פינס-פז: על-פי הממצאים שבידינו הסיבות לאי-אכיפה הם ראשית, מחסור במשאבים.
אופיר פינס-פז: שנית, מדיניות של אי-אכיפת חוק מסוים.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, יש חוקים שהם אנכרוניסטיים או חוקים שנחקקו כדי לפתור בעיה מסוימת שלא קיימת יותר.
אופיר פינס-פז: הבעיה היא שאנחנו לא מבטלים את החקיקה הזאת ותקועים עם חקיקה שלא אומרת כלום ואז רשויות החקיקה אומרים, בצדק, שאת החקיקה הזאת עדיף לא לאכוף, לכן במקביל צריך לשנות חוקים.
אופיר פינס-פז: יש לנו למשל יוזמה לביטול חוק הסוביודיצה שאיננו נאכף.
אופיר פינס-פז: אני אומר את זה למשרד המשפטים, ליהודית קרפ.
אופיר פינס-פז: הענין הוא שקשה לבטל חוק כזה כי גם לביטול יש משמעות.
אופיר פינס-פז: לכן הנושאים מורכבים ומסובכים.
אופיר פינס-פז: שלישית, יש חוקים בעלי משמעות הצהרתית או נורמטיבית.
אופיר פינס-פז: רביעית, יש לנו בעיות של מנגנון אכיפה לקוי או בלתי אפשרי וגם לכך לא חסרות דוגמאות.
אופיר פינס-פז: בנוסף, יש מה שנקרא מדיניות אכיפה סלקטיבית כאשר אתה אוכף חוק אבל במקרים מסוימים אתה מחליט לא לאכוף.
אופיר פינס-פז: יש לי תחושה, אני מקווה שהיא מוטעית, שלאחרונה מתפתח סוג של מחאה ממשלתית נגד הפרלמנט, במקרה זה הכנסת, והיא נובעת מכך שהפירמידה התהפכה.
אופיר פינס-פז: במשך הרבה שנים עיקר החקיקה בכנסת היתה ביוזמה ממשלתית, בשנים האחרונות עיקר החקיקה בכנסת היא פרי יוזמה פרלמנטרית של חבר הכנסת או של קבוצת חברי הכנסת.
אופיר פינס-פז: בדרך כלל הממשלה מתנגדת ליוזמת החקיקה הפרלמנטרית ולמרות זה שליטת הממשלה בכנסת היא נמוכה, יחסית.
אופיר פינס-פז: יש תחושה שזה בגלל רשלנות, או בגלל התנגדות תת-מודעת, אנחנו לא מפתחים בחקיקה או אחריה כלים כדי שהחקיקה הזאת לא תישאר אות מתה אלא תהפוך לדבר פעיל.
אופיר פינס-פז: כאשר הכנסת מחוקקת משהו בניגוד לעמדת הממשלה, לממשלה יש יכולת – לא סמכות – לא לאכוף את החוק אפילו אם היא חייבת לעשות זאת.
אופיר פינס-פז: יש דוגמאות, למשל ענין העישון.
אופיר פינס-פז: אגב, לא הכנסת חוקקה את החוק הזה, אלה תקנות של שר הבריאות ובאופן מופגן ובוטה לא אוכפים את החוק הזה ו"שמים עליו פס".
אופיר פינס-פז: יש עוד הרבה דברים אחרים וקיימת בעייתיות קשה.
אופיר פינס-פז: בענין הזה אני חושב שהתיאום בינינו לבין הממשלה צריך להיות מוגבר וגם אם הממשלה לא מסכימה עד הסוף לדבר חקיקה מסוים, היא צריכה לאכוף אותו כי זו הדמוקרטיה בישראל.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להזהיר את כולנו ממציאות שבה האכיפה הולכת ונחלשת.
אופיר פינס-פז: משטרת ישראל אחראית על הרבה תחומים.
אופיר פינס-פז: במציאות הקיימת היום במדינת ישראל, שהיא מציאות בטחונית קשה שמשטרת ישראל לוקחת בה חלק מרכזי במסגרת כוחות הבטחון, מטבע הדברים סדרי העדיפויות משתנים משום שהמציאות משתנה.
אופיר פינס-פז: אני רואה היום הרבה פעילות משטרתית בעלת אופי בטחוני לכל דבר וענין, הייתי אומר שמשטרת ישראל היא כמעט צבא-הגנה-לישראל 2.
אופיר פינס-פז: למציאות הזאת, שנכפתה עלינו, בוודאי שיש השלכות באספקט של אכיפת החוק והשאלה היא מה הם סדרי העדיפויות.
אופיר פינס-פז: ברור שבאיזה שהוא מקום צריך לקצץ פעילות, השאלה היא איפה זה קורה, באיזו אינטנסיביות, באיזה סדר גודל ובאיזה תחומים.
אופיר פינס-פז: אדוני השר לבטחון פנים, בבקשה.
עוזי לנדאו: הסיום שלך, אדוני היושב-ראש, הוא איך מכה הפטיש על ראשו של המסמר.
עוזי לנדאו: המטלות שהועמסו על משטרת ישראל במהלך השנה האחרונה הן כאלה שעושות את עבודתה כמעט לקשה מנשוא.
עוזי לנדאו: אני אומר "כמעט" משום שהמשטרה נושאת בכל הדברים ועושה את הדברים באורח יוצא מן הכלל האפשרי.
עוזי לנדאו: אתן דוגמאות.
עוזי לנדאו: כשיורים בתחנה המרכזית בעפולה ובמקום ישנם מתנדב ושוטר שהורגים את המפגע, ואם ישנה ידיעה על כך שמסתובב אדם חשוד כמחבל מתאבד ושלושה בלשים מהמשטרה מטפלים בזה, לא סיירים, או אם בחדרה יושבים שלושה בלשים כשיש ידיעות ובעקבותיהם נוסעת אחר-כך מכונית ומחבלים עם אם-16 מרססים נשים ואזרחים שעומדים בתחנת אוטובוס ובלשים עם אקדחים מתנפלים עליהם והורגים אותם.
עוזי לנדאו: הרשימה הזאת היא ארוכה וזה בכל מקום: בצומת הגבעה הצרפתית, בקריה בתל-אביב.
עוזי לנדאו: בכל מקום שבו יש אירוע שם תמצא שוטר, חלקם לא מן הסיירים אלא מן הבלשים, זו הדוגמה שהמשטרה לא רק נמצאת בכל מקום אלא שבלשים ואחרים נמצאים בכל מקום, זה צוק העתים.
עוזי לנדאו: אין לי שום ספק שכפי שהמשטרה זוכה להערכה רבה בפעילותה בתחום הבטחון, באופן טבעי חלק ניכר מן המשאבים שלה שצריכים להיות מושקעים בשירותי המשטרה הכחולה הרגילה שצריכים להינתן לציבור אינם יכולים להינתן באותה מידה של אפקטיביות.
עוזי לנדאו: כשאני מבקר עכשיו בבאר-שבע, בלוד, במרכז, ואני נפגש באזרחים שמדברים ממרי לבם על בעיות של סחיטה, על בעיות של אלימות קשה, על בעיות של איומים.
עוזי לנדאו: אני מבקר במיוחד במקומות הקשים האלה כדי לשמוע מה יש לאזרחים לומר ואין לי תשובה שהיא טובה ב-100% כי דילגנו על האפשרות להעמיד היום שוטר בכל מקום.
עוזי לנדאו: זה מצביע על השירותים שהציבור מצפה מהמשטרה שהיא יכולה לתת אבל מקוצר השמיכה אנחנו לא מסוגלים לעשות את זה.
עוזי לנדאו: אני מדגיש שלמשל באזור הדרום כאשר המשטרה נכנסה למבצע "רחובות לוהטים" בחודשיים וחצי האחרונים, עם כוחות שהיא מצליחה להשיג מן הגורן ומן היקב על חשבון מקומות אחרים שלה, לאט לאט אבל באפקטיביות היא מטפלת באלימות הקשה ונכנסת למבצעים יותר מורכבים בנושא הזה, בנושא של "פרוטקשן" ודברים דומים לזה, ולכך גם ניכנס באזור לוד ורמלה במרכז.
עוזי לנדאו: שלא יהיה ספק, הבעיה העיקרית שרובצת היום לפיתחה של משטרת ישראל באי-ביצוע אכיפת החוק בכל התחומים בראש ובראשונה היא העדר משאבים.
עוזי לנדאו: דיברתי בעיקר על נושא של כוח אדם שחסר.
עוזי לנדאו: אם המחלקה לזיהוי פלילי או אגף החקירות נעדר אמצעים לטפל גם בסוגיות של העמדת אמצעים אז לא יוכלו באגף הזה לזהות מעשי פשע.
עוזי לנדאו: חלק ניכר מן המגבלות שלנו הן גם מגבלות כספיות של משאבים.
עוזי לנדאו: אני מוכרח לומר שאני מביא את זה בפני אנשי האוצר ויש לנו אוזן קשבת שם רק שאין כסף.
עוזי לנדאו: בנושא של טביעות אצבעות קיבלנו סיוע מסוים רק לאחרונה אבל גם בו נצטרך סיוע הרבה יותר גדול.
עוזי לנדאו: לנושא של טביעות אצבעות יש השלכות מיידיות על היכולת שלנו לזהות אנשים שבגלל תעשיית הזיופים הגדולה מאוד לאחרונה, לפעמים קשה לדעת מי פושע ומי לא פושע.
עוזי לנדאו: יכול להיות שפושע יהיה אצלך ביד אבל אתה לא יכול להכניס אותו לבית-סוהר כי אתה לא יודע מיהו.
עוזי לנדאו: הפרוייקט הזה, שהוא פרוייקט יקר אבל חיוני, נצטרך בו סיוע.
עוזי לנדאו: שלא יהיה שום ספק, אין מצב של אי-אכיפה במשטרת ישראל.
עוזי לנדאו: יש הנחיה לאכוף את החוק בכל מקום שרק אפשרי.
עוזי לנדאו: אם ישנם מקומות שבהם הוא איננו נאכף כהלכה הדברים נעשים בדרך כלל במודע תוך שיתוף פעולה עם הפרקליטות והנחיות שלה.
עוזי לנדאו: בדוגמאות שאתם הבאתם, כאשר למשל חוקים אינם נאכפים כהלכה בסוגיות של זנות ותועבה, הדברים האלה נעשים בין השאר מתוך הנחיה של הפרקליטות באיזה תחומים ייאכף החוק חזק יותר והיכן החוק ייאכף פחות.
שאול יהלום: זו רק תוספת של שלושה חוקים לרשימה.
עוזי לנדאו: כשאנחנו מדברים על חשד לביצוע עבירות הקשורות בזנות, היכן אנחנו כן אוכפים את החוקים?
עוזי לנדאו: כאשר מדובר, למשל, בעבירות זנות שבהן מעורבים קטינים, או כאשר עוסקות בזנות הודחו לעיסוק בתחום הזה ולא עסקו בו בעבר, או כשיש ניצול חמור של מי שעוסקות בנושא הזה, כאשר מובא לידיעתנו חשש של שימוש באמצעי כפייה קשים או סחיטה באלימות, או כשבאותו מקום שבו מתקיימת הזנות יש חשד לעיסוק בעבירות פליליות נוספות.
עוזי לנדאו: במלים אחרות, יש מקרים שאנחנו בהחלט נכנסים לתוכם, יש מקרים שאיננו עוסקים בהם משום שאם נעסוק בהם לא נוכל לעסוק לצערנו במקרים אחרים.
עוזי לנדאו: בנושא הזנות.
עוזי לנדאו: ענין הסחר בנשים זה נושא שהמשטרה נכנסה אליו קודם לכן ובשנה זאת היא נכנסת אליו ביתר שאת וביתר תוקף.
עוזי לנדאו: זה מסוג העבדות הקשים והבזויים ביותר במאה הזאת בעידן המודרני.
עוזי לנדאו: המשטרה לא תחסוך מאמץ כדי לטפל בזה.
עוזי לנדאו: בתוך הנייר המלומד ועב הכרס שקיבלנו, חלק ניכר מהנתונים של אי-אכיפת החוק אינם עוסקים בכלל במשטרה כמו הנושא של הענקת רישיונות להפעלת מוניות, זה עניינו של משרד התחבורה.
שאול יהלום: זה לא ענין של הענקת רישיונות.
שאול יהלום: הוא אומר שכאשר באים "חאפרים" תפקידה של המשטרה לטפל בזה.
שאול יהלום: דו"ח מבקר המדינה מצא כי לא אוכפים את החוק בקשר להסעות הבלתי חוקיות.
עוזי לנדאו: כשמדובר למשל בחוקים הנוגעים לזיהום הים ואיכות הסביבה, כולם בסמכות המשרד לאיכות הסביבה.
עוזי לנדאו: כשמדובר על חוק שעות עבודה ומנוחה הענין הוא בסמכות משרד העבודה והרווחה ומי כמוך יודע עד כמה ידו של המשרד תקיפה בתחום הזה.
אופיר פינס-פז: אם זה נכון שהמשרדים הממשלתיים הרלוונטיים שהסמכנו אותם לאכוף חוקים מתקשים לבצע זאת כהלכה, אולי המסקנה היא שאנחנו צריכים להחזיר מטלות למשטרה ולהוריד אותן ממשרד העבודה והרווחה, מהמשרד לאיכות הסביבה וממשרד התחבורה כי הם אולי אינם מסוגלים לעשות זאת.
השופט דן ארבל: תגיע לאותה שוקת, רק יותר שבורה.
שאול יהלום: ברוב המקרים גם המשרדים עצמם לא יוצאים לשטח אם אין ליווי שוטר.
עוזי לנדאו: אדוני היושב-ראש, אם שמעתי מגרונך הצעה לא רק להעביר את המטלה של אכיפה אלא את כל תחום משרד התחבורה, את כל תחום משרד העבודה והרווחה ואת תחום איכות הסביבה אל המשרד לבטחון פנים היום, אני קונה את זה.
עוזי לנדאו: אני מוכן אם מדובר במשרד לאיכות הסביבה.