GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: אוטומטית?
דוידה לחמן-מסר: אני לא יודעת אם אוטומטית או לא, אבל מתווסף.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לשאול עוד שאלת הבהרה.
דוידה לחמן-מסר: האם רשאי עורך-הדין לבקש לקבל שכר טרחה ב' עם הגשת הבקשה למינוי כונס נכסים?
שאול יהלום: אפשר לשמוע ממר כהן איך זה נעשה בפועל?
אריה כהן: יש חוסר אחידות בארץ בין הלשכות בנושא של הקביעה של שכר טרחה כונס לשכר טרחה ב'.
אריה כהן: חוסר האחידות נובע גם מכך שיש מקרים שבהם מבקש בא כוח החוזה לקבוע לו שכר טרחה ב', ואז ראש ההוצאה לפועל, כמו במקרה של ירושלים, קובע לו שכר טרחה ב' ללא קשר לנושא אחר כך של שכר טרחת כונס.
אריה כהן: לאחר מכן, מה שקורה, שהוא קובע לו את שכר טרחת כונס, וחלק מראשי ההוצאה לפועל מורידים בחלק הזה את שכר טרחה ב'.
קריאה: כולם מורידים.
קריאה: יש פסיקה של בית-משפט.
סורין גנות: יש פסיקה של בית-המשפט המחוזי, כאשר נפסק שכר כונס, לא ישולם בנוסף שכר טרחה ב'.
סורין גנות: זה במקום שכר טרחה א' ו-ב'.
אופיר פינס-פז: שכר טרחת כונס, זה במקום שכר טרחה א' ו-ב', זה מה שאתם אומרים.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שזה יהיה כתוב מסודר בחוק, שכאשר יש שכר טרחת כונס זה במקום שכר טרחה א' ו-ב'.
אופיר פינס-פז: אריה כהן, כמה מכל ה-25 מיליארד זה שכר טרחה שלא שולם?
אריה כהן: אין לי את הנתון הזה בצורה כזאת.
אופיר פינס-פז: אין לך כמה שכר טרחה?
ענת מאור: חברי הכנסת, נציגי משרד המשפטים, מה אתם מתעוררים פתאום?
ענת מאור: שנים כך אנשים סובלים, ופתאום כולנו מתעוררים, אפשר לחשוב שלא ידענו על כך.
ענת מאור: איפה היינו שנים?
אופיר פינס-פז: חברת הכנסת מאור, את הרבה שנים בכנסת, תשאלי את עצמך מה עשית כאן.
אופיר פינס-פז: אני פחות שנים בכנסת.
ענת מאור: משרד המשפטים יודע על זה שנים, ידענו על זה, טוב שדנים בזה סוף כל סוף.
יוסף יצחק פריצקי: כמה חובות לא נגבו בהוצאה לפועל?
אריה כהן: אנחנו גובים סדר גודל של 5%.
אופיר פינס-פז: מר כהן, אפשר לדעת על מה אתה מדבר?
אריה כהן: חבר הכנסת פריצקי שאל.
אופיר פינס-פז: הוא לא מוסמך לשאול, אל תשיב לו.
אופיר פינס-פז: שאלתי שאלה ברורה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת כמה שכר הטרחה מה-25 מיליארד.
אריה כהן: אין לי נתון כזה.
אופיר פינס-פז: מתי תביא לי את הנתון?
דוידה לחמן-מסר: יושב-ראש הוועדה הנכבד, זה נתון שמאוד קשה לאיסוף, כי יש תיקים פתוחים ויש תיקים שלא הסתיימו ויש תיקים בשלב א' ותיקים בשלב ב'.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת כמה זה שכר טרחה?
דוידה לחמן-מסר: הרבה.
דוידה לחמן-מסר: אני לא יכולה להגיד לך.
נסים זאב: תגידי על תיק אחד ממוצע.
דוידה לחמן-מסר: הבאתי לכם תיקים ממוצעים.
דוידה לחמן-מסר: אפשר להסכים שבוודאי זה 5% ויותר.
שלמה כהן: אי-אפשר להסכים על כלום.
שלמה כהן: זו בושה וחרפה שמכנים כאן
שלמה כהן: את החוק כמהפכה.
שלמה כהן: הם לא עשו שיעורי בית הכי בסיסיים.
שלמה כהן: לא ביררו את הנתונים עם הגורמים שלהם, הם לא דיברו עם ההוצאה לפועל, הם לא דיברו עם החשב הכללי.
שלמה כהן: אין להם מושג.
שלמה כהן: הביאו לכאן מהפכה, שכולה מדברת על קריעת שכר טרחה של עורכי-דין לגזרים.
שלמה כהן: לזה קוראים מהפכה בהוצאה לפועל?
דוידה לחמן-מסר: אני מוחה, אדוני.
אופיר פינס-פז: אם הקרן היא 25%, אמרתם שהאגרה זה 1.25%, אמרתם שהפתיחה זה 5% - - -
שאול יהלום: הרוב זה הצמדה וריבית.
אופיר פינס-פז: כמה זה הצמדה וריבית?
אופיר פינס-פז: 70%?
דוידה לחמן-מסר: רבותי, בואו נהיה הגיוניים.
דוידה לחמן-מסר: אם בתקנות כתוב ששכר טרחה א' הוא 5% - - -
סורין גנות: מה-25%, מהקרן.
סורין גנות: כמה זה 5% מ-25%?
דוידה לחמן-מסר: אם שכר טרחה הוא בממוצע 5%, במקרה הנמוך - - -
קריאה: 1.25%.
דוידה לחמן-מסר: לא, 5%.
אופיר פינס-פז: 5% זה לא מה-25% של ה-25 מיליארד, כי את ה-5% אתם לוקחים על החוב האוניברסלי.
סורין גנות: מיום הפתיחה.
אופיר פינס-פז: יש שכר טרחה א', שזה 5%, שכר טרחה ב', זה עוד 5%, זה כבר 10%.
שאול יהלום: נוסיף באופן גס 10%.
אופיר פינס-פז: 10% זה בערך 2.5 מיליארדי שקלים.
יוסף יצחק פריצקי: מתוכו 95% לא נגבו.
אופיר פינס-פז: מר כהן, אני רוצה שתתמקד בריבית הפיגורים.
אופיר פינס-פז: תסביר לי את עניין ריבית הפיגורים.
אריה כהן: ריבית הפיגורים בהוצאה לפועל היא שונה.
אריה כהן: למעשה, קיימים שלושה סוגים של ריבית.
אריה כהן: קיים סוג של ריבית, אבל, שוב, הריבית של הבנק עבור ההלוואה, קיימת הריבית בבנק, שהיא ריבית הפיגורים של הבנק, וקיימת ריבית הפיגורים בהוצאה לפועל.
אריה כהן: ריבית הפיגורים בהוצאה לפועל מנוהלת על-פי טבלה.
אופיר פינס-פז: בא אדם, לקח משכנתה, הוא צריך להחזיר בחודש 3,000 שקלים, הוא לא החזיר.
אופיר פינס-פז: תבעו אותו בהוצאה לפועל.
אופיר פינס-פז: מה קורה אתו עכשיו?
אריה כהן: יש ריבית פיגורים בבנק.
אופיר פינס-פז: בבנק זה לפי החוזה שלו עם הבנק למשכנתאות?
אופיר פינס-פז: כמה זה?
אריה כהן: לפי הנתונים שיש בידי פה, בבנק משכן זה בין 8% ל-10%, בבנק איגוד - 13%, בבנק טפחות - 11.8%, בבנק לאומי למשכנתאות - 12%.
אריה כהן: בהוצאה לפועל מוסרים לנו טבלה, ועל-פי הטבלה שהבנק מוסר לנו כך הריבית מתנהלת.
אופיר פינס-פז: אם הבנק מבקש ריבית בשיעורים של בין 9% ל-13%, מדוע אתה מבקש שוב ריבית?
רמי רובין: חוק ההוצאה לפועל קובע ריבית שהיא בבחינת ברירת מחדל.
רמי רובין: עם זאת, אם בין הנושה לבין החייב הוסכם מראש, למשל, בהסכם ההלוואה על ריבית, למשל, ריבית פיגורים - - -
נסים זאב: אדוני היושב-ראש, יש הצבעה?
אופיר פינס-פז: אני לא מעריך שתהיה הצבעה היום.
אופיר פינס-פז: אנחנו מבררים את הפרטים, ועדיין אנשים לא דיברו.
אופיר פינס-פז: אבל תהיה הצבעה בהקדם.
ענת מאור: צריך גם לאחד את הצעות החוק.
אופיר פינס-פז: אנחנו נציע איחוד הצעות חוק.
דורית ואג: אי-אפשר לעשות זאת.
דורית ואג: צריך להעביר קודם את הצעת החוק הפרטית בקריאה ראשונה.
סיגל קוגוט: הצעת החוק הממשלתית עברה ראשונה, לפני הצעת החוק של משעני.
דורית ואג: אפשר לאחד רק אם הטרומית עברה לפני הראשונה.
ענת מאור: הממשלה פנתה אלינו בבקשה לחכות.
דורית ואג: על-פי התקנון זה לא ניתן, רק אם היית מעבירה את הצעת החוק בקריאה הטרומית לפני שהממשלה העבירה את הצעת החוק בקריאה ראשונה.
ענת מאור: תמצאו לזה פתרון.
רמי רובין: אני ממשיך.
רמי רובין: יש ריבית שהיא ברירת מחדל.
רמי רובין: עם זאת, מכוח החוק, הנושה והחייב, למשל, בהסכם ההלוואה, רשאים לקבוע שבמקרה של אי-תשלום תחול על החוב ריבית אחרת.
רמי רובין: ובעברית קלה, ריבית פיגורים.
רמי רובין: הריבית הזאת רצה ברגע זה עם ההלוואה לכל אורך הדרך עד התשלום בפועל, גם כשיש פסק-דין בדרך.
רמי רובין: גם כשמגישים בקשה לפסק-דין, בגין הפרת ההלוואה, בית-המשפט פוסק את הריבית שהוסכמה בין הצדדים.
אופיר פינס-פז: זה בנוסף?
רמי רובין: לא, היא במקום, היא לא נוספת.
אופיר פינס-פז: כמה היא באופן ממוצע?
רמי רובין: תלוי, כל בנק והריבית שלו.
אופיר פינס-פז: זאת העבודה שלך.
שי סגל: נניח שיש לך חוב מ-1980, אתה זוכר את הריביות של 1980?
שי סגל: הסכומים פה הם של עשרות שנים אחורה.
מרדכי משעני: זה 23%.
אופיר פינס-פז: כמה שוות הריביות הכוללות ב-25 מיליארד?
סורין גנות: הרוב.
אופיר פינס-פז: למה אנחנו לא מטפלים בזה?
אופיר פינס-פז: זה הכסף הגדול.
יוסף יצחק פריצקי: תזמין לפה את המפקח על הבנקים ואת נגיד בנק ישראל ותשאל אותם למה הם לא עושים שימוש בסמכותם.
שי סגל: אתה יכול למחוק 20 מיליארדי שקלים, לא תגבה אותם בחיים.
שי סגל: זה חוב אבוד.
אופיר פינס-פז: נמחק 20 מיליארד.
אופיר פינס-פז: הממשלה מוכנה להציע חוק כזה?
אופיר פינס-פז: אנחנו מתחילים את הדיון.
אופיר פינס-פז: ד"ר שלמה כהן, יושב-ראש לשכת עורכי-הדין, בבקשה.
אופיר פינס-פז: אחרי ד"ר כהן חברת הכנסת מאור, אחריו - פרייליכמן, אחריו - חבר הכנסת יהלום.
שלמה כהן: אמרה גברת לחמן-מסר, נציגת הממשלה, שמובאת בפניכם מהפכה.
שלמה כהן: לא מובאת בפניכם שום מהפכה.
שלמה כהן: מובא בפניכם חוק פופוליסטי שנועד להתעסק בהיבט צר וקטן מאוד של בעיה גדולה מאוד, כואבת מאוד, במהלך שהולך לגרום נזק חמור מאוד, אם יתקבל, כפי שהוא מוצע כרגע, בעיקר לאוכלוסיית המצוקה.
שלמה כהן: החייב במשכנתה עומד מול שלושה גורמים עיקריים, שניים מהם גדולים ומשמעותיים, שהם המדינה והבנק, ואחד מהם הוא קטן ושלוח, וזה עורך-הדין שהוא כונס הנכסים.
שלמה כהן: הצעת החוק הזאת מתעסקת רק עם השלוח הקטן, שהשפעתו על כל התהליך הזה היא קטנה ושולית.
מרדכי משעני: זאת הצעת החוק של הממשלה, אתה לא מתכוון להצעה שלי.
שלמה כהן: אני אתייחס אחר כך גם להצעה שלך.
שלמה כהן: ההצעה מתעלמת לחלוטין ממעמדם המכריע של המדינה ושל הבנק בתהליך הקשה הזה.
שלמה כהן: הפתרון שהיא מציעה, בסופו של דבר, זה התנפלות על הכונס, שתפקידו למכור את הנכס של החייב במחיר המקסימלי, לעשות לו אנטי-תמריץ, שכתוצאה ממנה הוא ימכור את הדירה הזאת לא במחיר המקסימלי שלה - - -
שאול יהלום: הוא אומר שאין לו אינטרס למכור אם יש מחיר Fix.
שאול יהלום: במצב הקיים, אם הוא מוכר במיליון, הוא יקבל 5%.
דוידה לחמן-מסר: לא הצענו מחיר Fix.
דוידה לחמן-מסר: אין תקנות בפניכם.
שלמה כהן: לא דיברתי על מחיר Fix.
שלמה כהן: הצעת החוק הזאת עוסקת כמעט אך ורק בשכר טרחת עורכי הדין וכונסי הנכסים, כאשר המטרה המוצהרת של שר המשפטים, גם מעל דוכן הכנסת, גם באמצעי התקשורת, יחד עם חבר הכנסת משעני, בהתבטאויות קשות וחמורות על גבול ההסתה כנגד עורכי-דין.
שלמה כהן: המטרה המוצהרת היא לפגוע בשכר הטרחה של עורכי-דין, כאילו שעל-ידי פגיעה בשכר הטרחה של עורכי-דין יצילו את החייב, כאשר הוא עומד, כפי שאמרתי, בעיקר מול המדינה והבנק, שהם אלה הגובים ממנו את הנתח העיקרי.
שלמה כהן: אני מסביר ואומר, שמי שיפגע בשכר הטרחה של כונס הנכסים שפועל לממש את הנכס במקסימום מחיר, יגרום לו לתמריץ שלילי, שכתוצאה ממנו הוא ימכור במחיר נמוך יותר, ומי שנדפק זה החייב.
שלמה כהן: כך בדיוק קורה בחקיקה פופוליסטית ודמגוגית.
שלמה כהן: מישהו הזכיר פה את חוק הפלת"ד - חוק פיצויים לנפגעי תאונות דרכים - זה חוק שמגביר את שכר הטרחה של עורכי-הדין.
שלמה כהן: שם הוקמה ועדה בראשות השופט העליון ברנזון, הוועדה ישבה שנים, היא שמעה את כל הצדדים, את כל העובדות שאתה היום בתמימות, יושב-ראש הוועדה הנכבד, ביקשת לקבל, שהם אל"ף-בי"ת בסיסי בשיעורי בית בחוק משמעותי.
אופיר פינס-פז: חלק קיבלתי.
שלמה כהן: לא קיבלת כלום, ולפחות, בהגינות, אמרו לך שאי-אפשר לשלוף נתונים.
שלמה כהן: זה לא נבדק על-ידינו וזה לא נבדק על-ידי הבנקים.
שלמה כהן: לקחו חוק שעוסק בשכבות המצוקה, כמו חוק הפלת"ד, הושיבו ועדה, העמידו לה כוח-אדם מקצועי, בדקו את העניין מכל הכיוונים, לא עשו עבודה כל כך שטחית וכל כך מזורזת ורצו אתה לכנסת, ורצים להעביר אותה כבר בחקיקת אקספרס.
שלמה כהן: יש מצוקה של חייבים, אין ספק.
שלמה כהן: לשכת עורכי-הדין מנסה לטפל בעניינים האלה באופנים שונים.
שלמה כהן: למשל, בתלונות מאוד ספציפיות.
שלמה כהן: היו כאן הרבה חברי כנסת שטיפלו בזה מולנו, הרבה חברי כנסת, בפרוייקט פרו-בונו שהשקנו עכשיו, שנותן עזרה בהתנדבות, סיוע משפטי למסכנים, שרבים מהם, אגב, יהיו חייבי משכנתאות למיניהם.
שלמה כהן: טיפלנו בבעיה ספציפית שהתעוררה בשכר טרחה של עורכי-דין במשכנתאות, כאשר היו עורכי-דין שלא נהגו בסדר והעמידו, על-פי החוזה של הבנק, את יתרת המשכנתה לפירעון, וכאשר היה הסדר על הפיגור, גבו שכר טרחה.
שלמה כהן: זה לא בסדר.
שלמה כהן: אמרנו לשר המשפטים שנהיה שותפים נאמנים לחקיקה, כדי למנוע את התופעה הזאת, ונקטנו כבר פעולות פנימיות, כדי למנוע זאת.
שלמה כהן: בהצעת החוק שנמצאת לפניכם, חוץ משכר טרחת עורכי-דין, יש שתי נקודות לטובת החייב, שתיהן באו מאתנו.
שלמה כהן: אנחנו הבאנו לשר המשפטים הצעה שלא יממשו את המשכנתה, אלא שישה חודשים מצטברים, ושהוא יוכל למכור את הדירה בעצמו.
שלמה כהן: הצענו עוד המון הצעות אחרות שלא התקבלו, ותצילנה אוזניכם לשמוע עכשיו איזה הצעות הצענו ולא התקבלו.
שלמה כהן: יש ועדה בין-משרדית, שמשותפת, לפי הבנתי, למשרד האוצר ולמשרד השיכון ולעוד גורמים, שתפקידה לטפל במסכנים אמיתיים, שהם חייבי משכנתאות.
שלמה כהן: הצענו לקבוע בחוק, שחובה, במסגרת הליך ההוצאה לפועל, ליידע את החייב, שהוא זכאי לפנות לוועדה הבין-משרדית, כי שם אפשר לפרוש לו את החוב ואפשר לתת לו הנחות.
שלמה כהן: משרד המשפטים לא הכניס את זה.
שלמה כהן: תשאלו את עצמכם למה הוא לא הכניס את הדבר הזה, כי זה יעלה כסף למדינה.
מרדכי משעני: לקחת את זה מההצעה שלי.
שלמה כהן: הצענו שתהיה חובה לקיים דיון בפני ראש ההוצאה לפועל, כדי שהחייב יבין שהעניין רציני, שעומדים לממש משכנתה ולפנות אותו מהבית.
דוידה לחמן-מסר: מה יעזור הדיון?
שלמה כהן: הדיון יגרום לו להבין מה שהוא לא הפנים, שהעסק רציני, והוא יבוא בפני שופט.
אופיר פינס-פז: כמה אנשים פונו בשנת 2001?
בני מזגיני: 1,500 איש.
דוידה לחמן-מסר: מתי נשלח מכתב של כבודו לשר המשפטים להצעות?
דוידה לחמן-מסר: מתי הופץ התזכיר?
ענת מאור: איפה המכתב האישי שלך לשר המשפטים?
שלמה כהן: למה הממשלה לא קיבלה את ההצעה שיהיה דיון בפני ראש ההוצאה לפועל?
שלמה כהן: מכיוון שזה כרוך בעומס עבודה על ראש ההוצאה לפועל.
אופיר פינס-פז: מה זה ראש ההוצאה לפועל?
שלמה כהן: הוא שופט או רשם.
דוידה לחמן-מסר: זה דיון עקר, חסר משמעות, שיעשו לו נו-נו-נו.
דוידה לחמן-מסר: אתמול החברים שלך הסכימו, שאין לו סמכות לעשות משהו.
שלמה כהן: ראש ההוצאה לפועל לפעמים רשם, בדרך כלל שופט, שהוא יכול לעשות כל מיני הסדרי פירעון והסדרי תשלום.
שלמה כהן: רוב הכסף במשכנתאות, חלקו הארי הוא כסף של המדינה, ובחלקו, כסף של הבנקים.
שלמה כהן: הפרופורציות משתנות לפי סוגי ההלוואות השונים.
שלמה כהן: זאת אומרת, הנושה, מי שיש לו האינטרס המיידי לפעול נגד החייב, זה המדינה והבנקים.
שלמה כהן: בהצעת החוק שבאה לפניכם היום, הממשלה פועלת במידה רבה כנושה ולא כמי שמחפש את ההסדר לחייב.
שלמה כהן: אחד הביטויים של זה, שלא מוכנים לעשות דיון אצל ראש ההוצאה לפועל.
שלמה כהן: דבר נוסף.
שלמה כהן: היתה דרישה שהתשלומים דרך ההוצאה לפועל לא יהיו ב-1 בחודש, אלא ייגבו כמה ימים אחרי, כי המשכורות לא משולמות ב-1 בחודש.
שלמה כהן: ההוצאה לפועל לא מסכימה, האוצר לא מסכים, הממשלה לא מסכימה.
אופיר פינס-פז: למה אתם מסכימים?
שלמה כהן: הצענו שהמדינה תחזיר את האגרה במקרה של הסדר תשלומים.
סורין גנות: הגענו להסדר, סגרו את התיק, תחזירו 1% מ-600,000 שקלים, זה 6,000 שקל.
סורין גנות: הם לא עשו כלום.
סורין גנות: אנחנו עשינו משהו, מה המדינה עשתה?
יהודה לנדא: הגשת את התיק, אתה מקבל שכר טרחה א'.
יהודה לנדא: הגשתי את התיק, הם מקבלים אגרה.
יהודה לנדא: הם לא מוכנים.
יהודה לנדא: הם רוצים שאנחנו נוותר על שכר טרחה א', אבל הם לא מוכנים להחזיר, ולו שקל אחד.
דוידה לחמן-מסר: מי אמר שתוותרו על שכר טרחה א'?
דוידה לחמן-מסר: אמרנו שסמכות שר המשפטים להתקין תקנות.
שלמה כהן: כדי להגדיל את שכר הטרחה.
אופיר פינס-פז: כדי להקטין.
דוידה לחמן-מסר: עוד לא ראיתם את התקנות.
דוידה לחמן-מסר: על מה אתם מתרעמים?
שלמה כהן: זאת השערורייה.
דוידה לחמן-מסר: סמכות לשר המשפטים לקבוע שכר טרחה, זה נקרא שערורייה.
דוידה לחמן-מסר: זו שערורייה שגילדה קובעת את זה כל השנים.
סורין גנות: אולי ראש לשכת עורכי-הדין יהיה שר המשפטים בקדנציה הבאה.
סורין גנות: זה הגיוני, זה דמוקרטי?
סורין גנות: לשני הצדדים זה לא הגיוני.
סורין גנות: קודם רוצים לתת את הסמכות, ואחרי זה ידברו אתנו מה הסמכות.
סורין גנות: למה לרתום את הסוסים לפני העגלה?
שלמה כהן: הצענו לבדוק את נושא ריבית הפיגורים שהבנקים גובים, ואני לא רוצה להרחיב בעניין הזה, כי זה כבר עלה פה.
שלמה כהן: הבנקים פה לא לבד, הבנקים פה יחד עם בנק ישראל והאוצר.
שלמה כהן: זה הנושא הקריטי, שהוא, לדעתי, המשמעותי ביותר לחייב.
אופיר פינס-פז: זה לא לדעתך, זה עניין עובדתי.
אופיר פינס-פז: הריבית היא יותר מהחוב באופן משמעותי.
שלמה כהן: אין שום התייחסות לנושא הזה.
שלמה כהן: הצענו עוד הצעה אחת שלמסכנים באמת, שאין ברירה, שצריך לפנות אותם, יעשו הסדרי שכירות.
שלמה כהן: עושים הסדרי שכירות במדינה הזאת לכל מיני אומללים מכל מיני כיוונים.
שלמה כהן: לא בדקו את העניין הזה.
שלמה כהן: מה עושה הכונס?
שלמה כהן: סורין גנות קצת הרחיב כאן.
שלמה כהן: יש לי פה רשימה מאוד ארוכה, והיא עוד יותר ארוכה אפילו.
שלמה כהן: הכונס מבצע סדרת פעולות ארוכה מאוד, כפי שהבהרתי קודם.
שלמה כהן: נכון, כונס מתמנה לבקשת הבנק, אבל הוא בעצם פועל לטובת החייב, מכיוון שכמה שהוא יביא יותר, החוב של החייב יקטן.
שלמה כהן: הוא מבצע סדרה ארוכה מאוד של פעולות.
שלמה כהן: אם לא ישלמו לו עבור הפעולות האלה, הוא לא יעשה אותן באותה מידה של אינטנסיביות ושל להיטות שתביא את התוצאה הנדרשת לחייב.
שלמה כהן: מי שיפגע בו, יפגע בחייב.
שלמה כהן: שכר הטרחה, ובדקתי את זה עם קונצרן נכסים.
שלמה כהן: קונצרן נכסים עובדים בממוצע למימוש נכס כשנתיים, לפעמים גם יותר, אומרים לי פה גם ארבע שנים, תחת ערבות אישית שלהם למקרה של תקלות, אם המימוש מחזיר את ההלוואה.
שלמה כהן: אחרי כל התקופה הזאת שכר הטרחה שלהם הוא 6%.
שלמה כהן: אם המימוש לא מחזיר את ההלוואה, שכר הטרחה שלהם הוא בין 3% ל-4.5%.
שלמה כהן: וזה, רבותי, כאשר כבר סידרנו מזמן, שכאשר יש הסדר, והוא מתייחס לפיגורים, אז שכר הטרחה יהיה רק מפיגורים ולא מיתרת החוב.
שלמה כהן: זה על-פי תעריף מינימום של לשכת עורכי-הדין, על-פי חוק לשכת עורכי-הדין, שאושר על-ידי שר המשפטים.
שלמה כהן: בהזדמנות חגיגית זו, אחרי שנתפסו על הגל הפופוליסטי לדאוג לחייבי משכנתאות, באים לעשות רביזיה מוחלטת בכל שכר הטרחה בהוצאה לפועל.
שלמה כהן: במלים אחרות, חשבתם שחוק ההסדרים לא עבר, זה חוק ההסדרים.
שלמה כהן: זה חוק ההסדרים לשכר טרחה של עורכי-דין.
שלמה כהן: ההוצאה לפועל עם המשכנתאות ביחד, זה שיעור עצום מעבודת עורכי-הדין, הייתי מעריך את זה בסדר גודל של 50%.
אופיר פינס-פז: אתה אומר ש-50% מתעסוקת עורכי-הדין קשור להוצאה לפועל.
שלמה כהן: נכון.
שלמה כהן: זה לא מספר בדוק.
שלמה כהן: זאת התרשמות אישית שלי מכלל המחזור של עבודת עורכי-דין.
שלמה כהן: אופיר פינס, שאלת קודם אם הנושים מיוצגים.
שלמה כהן: אמר מר כהן ש-85%, או אפילו יותר, מהזוכים מיוצגים על-ידי עורכי-דין.
שלמה כהן: כן, אופיר פינס, 90% מהחולים מטופלים על-ידי רופאים.
שלמה כהן: בשביל זה יש בעלי מקצוע.
אופיר פינס-פז: אני לא מתפלא, רציתי לדעת את הנתון.
שלמה כהן: רציתי להראות את זה כתופעה טבעית לגמרי.
אופיר פינס-פז: טבעית לגמרי, הבעיה היא שיקרה.
יוסף יצחק פריצקי: שיגבו יותר מההוצאה לפועל, ויורידו את התעריפים.
יוסף יצחק פריצקי: אני כבר אומר לך שכל עורכי-הדין פה מסכימים: תורידי להם את התעריפים, אבל תני להם לגבות.
יוסף יצחק פריצקי: תעשי הוצאה לפועל יעילה, עכשיו כולם יסכימו לתעריף של 10 דולר פר פעולה.
דוידה לחמן-מסר: לא גובים, כי יש אנשים עניים שלא יכולים לשלם.
אופיר פינס-פז: הבעיה היא לא שיש עניים, הבעיה היא שאם אתה חייב שקל, אתה צריך להחזיר ארבעה שקלים.
אופיר פינס-פז: זה בלתי מתקבל על הדעת.
יעל דיין: אתה נהיה עני.
יוסף יצחק פריצקי: זו לא בעיה של עורכי-הדין.
אופיר פינס-פז: יעל דיין צודקת, אתה נהיה עני דרך מכניזם מעוות.
יוסף יצחק פריצקי: אין ויכוח, אבל זו שאלה של הריבית.
מרדכי משעני: זה לא רק הריבית, זה גם שכר טרחה וגם ריבית.
אופיר פינס-פז: הריבית היא הגורם היותר דומיננטי.
אופיר פינס-פז: אנחנו נטפל בריבית.
שלמה כהן: הגענו פה לנושא מרכזי מאוד.
שלמה כהן: אמרתי שזה חוק ההסדרים, כי פתאום רוצים לקחת את כל נושא ההוצאה לפועל.
דוידה לחמן-מסר: את שכר הטרחה.
שלמה כהן: ודאי, כי הרי אתם לא מתעסקים עם ההוצאה לפועל.
שלמה כהן: ההוצאה לפועל פשטה את הרגל מזמן.
שלמה כהן: אתם לא עושים דבר כדי להעמיד אותה על הרגליים.
שלמה כהן: הממשלה גובה הון עתק כל שנה מאגרות של נושים, ולא מיישמים את זה.
שלמה כהן: זה דומה מאוד למסים על רכב, שגובים טונות על טונות של מסים מבעלי הרכב, ולא מזרימים את זה לתאורה וכן הלאה.
דוידה לחמן-מסר: כמה שינויים היו בשכר טרחת עורכי-הדין בהוצאה לפועל?
שלמה כהן: דידי לחמן, אל תסיטי את הנושא.
שאול יהלום: הגברת מסר, את מרוצה מההוצאה לפועל?
דוידה לחמן-מסר: אני לא אחראית על ההוצאה לפועל, אני אחראית על החקיקה שעוסקת בהוצאה לפועל.
דוד טל: אנחנו לא מרוצים מהמצב, אבל היום אנחנו מתחילים מסע של 1,000 מילין.
שלמה כהן: חבר הכנסת טל, אני מסכים, ואנחנו שותפים.
יוסף יצחק פריצקי: אדוני היושב-ראש, אם היית מציע להם להיות כונסי נכסים של ההוצאה לפועל, הם לא היו לוקחים את זה.
יוסף יצחק פריצקי: זה לא שווה.
שלמה כהן: בהזדמנות חגיגית זו, לוקחים את ההוצאה לפועל, ואני רוצה להסביר מה זה, כי אני לא בטוח שכולם כאן מבינים מה זו ההוצאה לפועל.
שלמה כהן: ההוצאה לפועל זה השיניים של מערכת המשפט.
שלמה כהן: שוכבים בישראל עשרות אלפי פסקי-דין שבתי-משפט בדקו ושקלו ונתנו פסק-דין, והם כאות מתה.
שלמה כהן: זה נייר שאפשר לתלות על הקיר.
שלמה כהן: למה?
שלמה כהן: כי ההוצאה לפועל במדינת ישראל לא מתפקדת.
שלמה כהן: היא לא מתפקדת, כי זה אחד מהשירותים הממשלתיים הנחשלים ביותר מהרבה סיבות, והסיבה העיקרית היא, שהממשלה לא מזרימה את המשאבים הדרושים להוצאה לפועל, כדי לאפשר לה את השיניים שהיא צריכה.
אופיר פינס-פז: אתה חושב שצריך להיות מנהל כללי להוצאה לפועל?
יוסף יצחק פריצקי: תפריט את השירות הזה.
שלמה כהן: אני לא רוצה לעשות מה שעשו בהכנת הצעת החוק הזאת ולשלוף עכשיו מהמותן כל מיני פתרונות קסם.
שלמה כהן: הנושא של אכיפת פסקי-הדין, הנושא של ההוצאה לפועל, הוא כבד מאוד.
שלמה כהן: הגיע הזמן להקים ועדה ציבורית בעניין הזה, שתשקול את כל ההיבטים של הנושא ותבוא עם הצעות.
שלמה כהן: זה לא פחות חשוב מחוק הפלת"ד.
שלמה כהן: צריך ועדה ציבורית רצינית.
שלמה כהן: כרגע מציעים להוסיף עוד תמריץ שלילי להוצאה לפועל, שקורסת.
שלמה כהן: עכשיו גם עורכי-הדין לא יוכלו לתפקד בה כמו שצריך, כי רוצים להתנפל להם על שכר הטרחה.
שלמה כהן: נעבור לחברות גבייה ולאלפרונים, ונשלים את המעגל שהתחיל לפני כמה שנים בעניין הזה.
דוידה לחמן-מסר: אני מוחה בשם שר המשפטים שלא נמצא כאן.
דוידה לחמן-מסר: אני רוצה לחזור ולומר: איש לא פגע בעורכי-הדין.
דוידה לחמן-מסר: הצעת החוק של הממשלה באה להקנות סמכות לשר, ותראו איך לשכת עורכי-הדין, על עצם הרעיון שמישהו יקבע להם את שכר הטרחה, זולת הם עצמם, זורקים בוץ לכול.
שלמה כהן: השר מאשר את תעריף המינימום.
דוידה לחמן-מסר: אתם מציעים.
דוידה לחמן-מסר: אם הוא לא רוצה לאשר, מה הוא יעשה?
דוידה לחמן-מסר: הוא יחכה עד שתרדו.
שלמה כהן: יש לו סמכות שיורית לעשות את זה גם בלעדינו.
אופיר פינס-פז: חברת הכנסת ענת מאור.
ענת מאור: קודם כול, אני רוצה לברך את בני מזגיני, יושב-ראש העמותה לנפגעי המשכנתאות, שהיתה לי הזכות לעבוד אתו מספר חודשים, ואת מרדכי משעני, על העובדה שאנחנו בכלל דנים בהצעת החוק.
ענת מאור: אני רוצה לברך גם את השר, אבל השר לא היה מביא את הצעת החוק, אילו לא היתה, כמו בפעמים רבות, יוזמה שלנו, של חברי כנסת.
ענת מאור: על כל פנים, אני מאוד מברכת את השר שהצטרף לזה.
ענת מאור: זה דיון חשוב מאוד ומרכזי.
ענת מאור: אני רוצה להגיד כמה "אבלים", ולהציע בסוף, אדוני היושב-ראש, תהליך להמשך הדיון.
ענת מאור: ה"אבל" הראשון - גם אני סבורה שהצעת החוק לא פותרת את כל בעיות הדיור בישראל, שהן במצב קטסטרופלי.
ענת מאור: שאלת, אדוני היושב-ראש, מה עשינו ואיפה הבעיות.
ענת מאור: אני אמנה במשפט אחד את כל חמש הבעיות, שאני לפחות יודעת עליהם, שממשלות ישראל כולן נכשלו בטיפול בהן.
ענת מאור: בעיה אחת היא שהמשכנתאות הן אדירות בגודלן, בלי קשר לאלה שבסוף נופלים.
ענת מאור: כל זוג צעיר, ומי מאתנו לא מכיר את זה, משעבדים אותו, מעבר לכל המדינות המודרניות המקבילות לנו.
ענת מאור: אגב, שמעון שטרית טיפל בזה שנים עם רפי אלול, היינו יחד בלובי וכן הלאה, וחשבנו שאם נבטל את הערבים, נפתור את הבעיה.
ענת מאור: פתרנו בעיה אחת ויצרנו בעיה אחרת.
ענת מאור: אני רוצה להגיד למשרד המשפטים, שבדבר אחד עורכי-הדין מאוד צודקים, זה פשוט אבסורד שעכשיו, כל המתקפה וכל הדיונים יהיו רק על עורכי-הדין.
ענת מאור: יש פה בעיה אדירה של הבנקים, מייד אני אתייחס לזה, ויש בעיה של המדינה.
ענת מאור: הממשלות, במכלול, לא משכילות לטפל בזה.
ענת מאור: היתה בעיית הדיור הציבורי, מיותר להגיד מה חבר הכנסת רן כהן וכולנו ניסינו לעשות.
ענת מאור: היתה בעיית הדיור המוגן.
ענת מאור: מדינת ישראל פשוט מתעללת באזרחיה.
ענת מאור: חלק נאלצים לקחת משכנתה, והם יודעים מראש, ביום שבו הם חותמים, שהם לא יכולים להחזיר אותה.
ענת מאור: יש לנו פתרון חלופי להם?
ענת מאור: כל אחד מאתנו מטפל בעשרות דוגמאות כל השנים.
ענת מאור: בדיור להשכרה גם יש בעיה, מישהו כבר הזכיר את זה.
ענת מאור: הבעיה האחרונה, ואני לא רוצה לדבר על הקרקע, כי מייד מתחילים לצעוק "קיבוצים", ובינתיים הקבלנים והיזמים מכניסים לכיס מיליארדים, וכולנו שותקים על זה עשרות שנים.
ענת מאור: אלה חמש הבעיות, בגדול.
ענת מאור: אם אתה שואל איך מטפלים בהן, הלוואי שהממשלה תיקח את זה על עצמה, ואנחנו נעזור.
ענת מאור: חבר הכנסת משעני ואני, ואחרים אחר כך הצטרפו, רצינו לטפל בהצעת החוק גם בגובה הריבית, 6%-7% ריבית על משכנתאות.
ענת מאור: פחדנו שלא יאשרו את זה, כשישבנו בדיונים.
ענת מאור: אבל אולי הוועדה יכולה לטפל בהורדת הריבית.
ענת מאור: זאת הצעה מספר אחת.
ענת מאור: הלוואי שבהצעת החוק, בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, נחייב בהצעת החוק את הורדת הריבית.
יוסף יצחק פריצקי: אולי גם נוריד את המיסוי על נדל"ן, ואז המשכנתאות ירדו?
ענת מאור: אני מסכימה.
ענת מאור: אני רוצה להעיר לסעיף 1 בחוק של חבר הכנסת משעני, "הקלות לגבי חוב פיגורים".
ענת מאור: זה סעיף שמיועד לבנקים.
ענת מאור: אגב, פה שכחנו לכתוב את חובת היידוע.
ענת מאור: יושב-ראש הוועדה, יש קלות בלתי נסבלת בהוצאה ישר לעיקול וכן הלאה.
ענת מאור: יש ועדה, האזרחים לא יודעים עליה, הם לא פונים, יש רשות לערר, וכלום לא מיושם.
ענת מאור: עכשיו סוף סוף התחילו, בעקבות הוועדה, ליישם.
ענת מאור: אני מבקשת שנוסיף את זה להצעת החוק הפרטית, לרבות להצעת החוק הממשלתית.
ענת מאור: הסעיף הבא הוא בעניין ריבית פיגורים.
ענת מאור: עורכי הדין, עם כל הכבוד, שכר טרחה א' או ב' - זה לא העניין.
ענת מאור: הבעיה היא שהריבית מוטלת על הנכס כולו ולא על הפיגור.
ענת מאור: אנחנו יודעים שאתם מוכנים ללכת לקראת.
ענת מאור: אדוני היושב-ראש, היה פה עימות בין שר המשפטים ללשכת עורכי-הדין, ואני מציעה שנצא ממנו.
ענת מאור: אנחנו צריכים להכניס גם את הבנקים לתמונה, לדעת מה הם מתחייבים לעשות, ולדעת מה המדינה מתחייבת לעשות.
ענת מאור: אני בטוחה שלשכת עורכי-הדין ילכו לקראת העניין.
ענת מאור: הם אמרו לנו את זה בשיחות אתנו.
יוסף יצחק פריצקי: הלכנו לקראת.
דוד טל: יוסף פריצקי, אתה עושה דבר שלא ייעשה.
דוד טל: אסור לך לעשות זאת.
דוד טל: אתה עובד בשביל הכיס האישי שלך, וחובתך, קודם כול, היא לאזרחי מדינת ישראל.
יוסף יצחק פריצקי: אני כבר לא עוסק במקצוע.
דוד טל: אתה דואג לעתיד שלך.
יוסף יצחק פריצקי: אני מפחד להישאר פה עוד הרבה זמן...
ענת מאור: מרדכי משעני, בעניין מימוש הנכס הממושכן, הצעת הממשלה טובה יותר משלנו.
ענת מאור: העובדה שתינתן זכות לאדם לעצמו.
ענת מאור: לגבי התהליך, יש פה שתי בעיות.
ענת מאור: האחת, זה העניין הרטרואקטיבי, שלא חשבנו עליו.
ענת מאור: אם אנחנו מקבלים היום דיווח ש-47,000 שקלים מהעיקול זה בעיה של משכנתאות, אני לא מדברת על ה-1.8 מיליון.
ענת מאור: לפי מיטב ידיעתי, לא אנחנו ולא הצעת החוק של הממשלה נותנים תשובה לאותם 47,000.
דוידה לחמן-מסר: אצלנו ההצעה חלה על כל התיקים המתנהלים.
שלמה כהן: זו שערורייה.
שלמה כהן: חקיקה רטרואקטיבית.
שלמה כהן: אדם כבר עשה את העבודה.
דוידה לחמן-מסר: זה לא שכר הטרחה, תירגע.
יוסף יצחק פריצקי: זה לא שכר הטרחה, זו ההלוואה.
יוסף יצחק פריצקי: דידי לחמן-מסר, אתם חושבים שתעמדו בזה בבג"ץ?
דוד טל: חבר הכנסת פריצקי, איך אתה עושה את זה?
דוד טל: הידיים שלך לא נקיות.
שלמה כהן: דידי לחמן-מסר, לא קראת את החוק שלך.
שלמה כהן: תסתכלי מה כתוב פה.
שלמה כהן: זה לא יאומן.
שלמה כהן: לאן הגעתם?
שלמה כהן: אתם מציעים חקיקה רטרואקטיבית.
דוידה לחמן-מסר: החקיקה לא רטרואקטיבית, החקיקה אומרת את הדבר הבא, ואיגוד הבנקים יודע את זה- - -
שלמה כהן: טוב שאתם אתם מדברים, כי אתנו לא דיברתם.
דוידה לחמן-מסר: ד"ר שלמה כהן, טלפון ראשון קיבלתי ממך ביום שישי האחרון.
שלמה כהן: ממך לא קיבלתי שום טלפון.
שלמה כהן: הבעיה היא שאת עובדת על הצעת החוק הזאת חודשיים, ולא טרחתם לשבת אתנו, אפילו פעם אחת.
דוידה לחמן-מסר: שר המשפטים ואתה שוחחתם אין-ספור פעמים, גם ביום חמישי.
דוידה לחמן-מסר: ההצעה של הממשלה בסעיף האחרון לא עוסקת בכלל בשכר טרחה.