GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: אם אנחנו כיהודים רוצים לשמור על המדינה הזאת כמדינה יהודית דמוקרטית, אנחנו חייבים לשמור על השוויון של אזרחי המדינה עוד יותר מהערבים.
אופיר פינס-פז: לצערי, הדבר הזה לא מופנם אצל רוב האוכלוסייה היהודית במדינה.
אופיר פינס-פז: הנתונים שקיבלנו, גברתי הניה מרקוביץ, ואני מאחל לך הצלחה בתפקיד, מאוד חסרים.
אופיר פינס-פז: דבר שני, הם מעליבים במובן של העובדות שהתגלו לנו.
אופיר פינס-פז: הדרך שבה אתם מתמודדים עם העניין, לפי התרשמותי, היא לצאת ידי חובה.
הניה מרקוביץ: נשמח לשמוע הצעות.
אופיר פינס-פז: אני לא אומר שאת לא עושה תפקידך נאמנה.
אופיר פינס-פז: זה לא אישי.
אופיר פינס-פז: זה עניין של קונספציה, זה עניין של סדרי עדיפויות, זה עניין של איך ניגשים לנושא.
אופיר פינס-פז: ניגשים לנושא כדי לצאת ידי חובה, כדי שלא יגידו שלא עושים משהו, כי יש חוק.
אופיר פינס-פז: לא יעלה על הדעת שהמדינה תעבור על החוק.
אופיר פינס-פז: צריך לגשת לעניין הזה בקנה מידה אחר, מנקודת מוצא אחרת.
אופיר פינס-פז: הטיפול בשוליים, כמה שהוא חשוב, ואני לא מזלזל בו, כי בסוף, כל אדם הוא אדם, וכל עובד הוא עובד - אני אומר את זה גם לחברי הכנסת, שרובם לא עבדו אף פעם בעבודה ממסדית, לכן, אגב, יש להם גם יד קלה על ההדק התקציבי, לצערי, אבל זה לא קשור לדיון בכלל - כל הישג הוא הישג.
אופיר פינס-פז: גם אם אתה מכניס איש, אז הכנסת 60 איש, כי אם לא, לא היית מכניס גם 60.
אופיר פינס-פז: מי שנאבק פעם על תקן בשירות המדינה, יודע שכל תקן הוא הישג.
אופיר פינס-פז: אבל זה לא מתחיל לפתור את הבעיה, וגם את זה צריך להבין.
אופיר פינס-פז: לגבי הצעת החוק של אחמד טיבי.
אופיר פינס-פז: אני מבקש מחבר הכנסת טיבי לשקול שתי הצעות שלי: האחת, שלצורך הקריאה הראשונה, הצעת החוק הזאת תבוא כהצעת חוק רגילה ולא כהצעת חוק-יסוד, מתוך התחייבות שלי לחבר הכנסת טיבי, שאני לא אראה את הנושא הזה כנושא חדש, אם הוא יחזור כהצעת חוק-יסוד, בהנחה שהוא יעבור במליאה לקראת קריאה שנייה ושלישית, וזאת זכותי, כי ההצעה הזאת נוסחה כהצעת חוק-יסוד בכתובים, והיא עברה כהצעת חוק-יסוד בקריאה הטרומית.
אופיר פינס-פז: ואז זה יפתור לי את המחלוקת הקואליציונית.
סיגל קוגוט: תהיה לך בעיה חוקתית.
אופיר פינס-פז: אני לא מסכים שתהיה לי בעיה, אני מסכים שזו לא דרך המלך, אני מסכים שזה תרגיל פרלמנטרי, אבל כל זמן שחוק יסודות החקיקה לא חוקק, אני יכול להחליט החלטות מהסוג הזה, אם כי אני מסכים שבדוחק.
עזמי בשארה: אתה לא יכול להפוך את ההצעה אחר כך להצעת חוק-יסוד.
אופיר פינס-פז: זה מה שאני מודיע שאני הולך לעשות.
אופיר פינס-פז: מי שרוצה, יכול לערער.
עזמי בשארה: בקריאה ראשונה היא לא תהיה חוק-יסוד, אחר כך תהפוך להצעת חוק-יסוד?
עזמי בשארה: הצעת חוק שלא התקבלה ב-60 חברי כנסת בקריאה ראשונה, אתה יכול להפוך אותה להצעת חוק-יסוד?
סיגל קוגוט: לא צריך רוב.
אופיר פינס-פז: אין חוק-יסוד: החקיקה.
אופיר פינס-פז: בשניים נגד אחד זה יכול לעבור.
סיגל קוגוט: יש לך בעיה נורמטיבית.
אופיר פינס-פז: יש לי בעיה נורמטיבית, זה לא יפה.
אופיר פינס-פז: אני אחטוף שני מאמרים, אבל אני אעשה חוק.
אופיר פינס-פז: בצדק אני אחטוף, אבל אני מוכן לשלם את המחיר.
אופיר פינס-פז: ההצעה השנייה היא להישאר עם הנוסח הקיים.
אופיר פינס-פז: אבל אני אומר לכם, שכדי שאני אתמוך בהצעת החוק הזאת, אני מבקש שהקונספט הכוללני יישמר בו, במובן הזה שאני אבקש שיופיע המשפט "מדינת ישראל מדינה יהודית דמוקרטית ושוויון למיעוט הערבי".
אופיר פינס-פז: יש ערעור, לא רק של עזמי בשארה, של הרבה אחרים.
עזמי בשארה: אני היחיד שיש לי בעיה עם יהודית ודמוקרטית?
עזמי בשארה: אגב, כולם באותה עמדה.
עזמי בשארה: למה אתה מפלה אותי?
אופיר פינס-פז: זה לא שאתה היחיד, הם לא רואים בנוסחה של "מדינת כל אזרחיה" פתרון.
אופיר פינס-פז: זה ניסוח מדויק מה שאמרתי?
אחמד טיבי: יש ויכוח פנימי.
עזמי בשארה: פתרון למה?
עזמי בשארה: הפתרון הוא שוויון, אבל זה לא הפתרון של הרשות הפלסטינית.
אופיר פינס-פז: לגבי הצעת החוק של חוסניה ג'בארה.
אופיר פינס-פז: הצעת החוק הזאת הוצעה לפני שהחוק על הייצוג ההולם התקבל, למרות זאת הבעיה לא נפתרה.
אופיר פינס-פז: למרות שעורך-הדין שופמן צודק, לכאורה כל שר שהיה רוצה, היה יכול.
אופיר פינס-פז: אגב, זה רק מוכיח כמה השרים לא רוצים.
אופיר פינס-פז: אם שר היה רוצה, במינוי אחד הוא היה פותר שתי בעיות.
אופיר פינס-פז: הוא היה לוקח גם ערבי, גם אישה, זאת אומרת, אישה ערבייה.
עזמי בשארה: חששנו שיעשו זאת, אבל אפילו את זה הם לא עושים, כי ערבים הם ערבים.
אופיר פינס-פז: זה מוכיח שהם לא רוצים.
אופיר פינס-פז: לכן, אין מנוס מהחוק.
אופיר פינס-פז: אם לא רוצים, נלך עד הסוף.
יהושע שופמן: עדיין לא קיבלת נתונים, תחכה.
אופיר פינס-פז: גם נתונים לא קיבלתי, כי כנראה שקשה מאוד לתת נתונים.
אופיר פינס-פז: יש מקום לחוק של חוסניה ג'בארה, למרות שמבחינה משפטית טהורה הוא כאילו לא נדרש, אבל הוא נדרש.
אופיר פינס-פז: ברשותכם, אני רוצה להקים ועדת משנה בראשותו של חבר הוועדה טלב אלסאנע, ועדת משנה קבועה בוועדה, שתעקוב, באופן שיטתי, מסודר, מול הממשלה, מול השר סאלח טריף, מול נציבות שירות המדינה, מול כל המערכות, כולל מערכת המשפט.
אופיר פינס-פז: המנדט של הוועדה הוא לבדוק את נושא שילוב הערבים בשירות המדינה, בדירקטוריונים של המדינה, במערכת בתי-המשפט, ברשויות המקומיות, בכנסת.
אופיר פינס-פז: בכנסת נדמה לי שיש ערבי אחד שעובד.
אופיר פינס-פז: יש לנו דרך ארוכה ללכת, אני לא מתכוון לוותר על הדברים האלה.
אופיר פינס-פז: זה מאבק קשה, וצריך לנהל אותו בכמה חזיתות.
אופיר פינס-פז: אתה צודק שהזווית החוקתית לא מספיקה.
אופיר פינס-פז: צריך לנהל את המאבק הזה בהרבה חזיתות ולא לוותר ולהתעקש, אני לא רוצה להשתמש בקלישאות, אבל זה בנפשנו.
אופיר פינס-פז: קשה לשנות זאת, זו קריעת ים סוף לשנות את זה, כי זה שינוי הדברים העמוקים ביותר.
אופיר פינס-פז: למרות שיש קונפליקט, צריך להתעלות ולהבין שאנחנו צריכים לחיות ביחד.
אופיר פינס-פז: יש אנשים שלא מצליחים להבין את זה.
אופיר פינס-פז: זה עמוק.
אופיר פינס-פז: זה לא איזו החלטה ביורוקרטית, שאתה משנה משהו מפה לשם.
אופיר פינס-פז: עניין של שינוי דפוסי התנהגות זה עסק מסובך מאוד, במיוחד אצל אנשים שיש להם כוח ביד, יש להם סמכות ביד.
אופיר פינס-פז: אני חושב שמיצינו בשלב הזה.
אופיר פינס-פז: דורית ואג תקבע את הצעת החוק של חברת הכנסת חוסניה להצבעה.
אופיר פינס-פז: לגבי הצעת החוק שלך, חבר הכנסת טיבי, תתייחס לרעיון שלי ותקיים סוג של הידברות עם סיעות הקואליציה, למרות שאני לא תולה בזה תקוות רבות.
אופיר פינס-פז: ניתן קצת להפנים את זה, ונחזור לזה תוך חודש.
אופיר פינס-פז: אם אתה משנה את ההצעה מהצעת חוק-יסוד לחוק רגיל, מצדי, בשבוע הבא אתה יכול להביא את זה, אפילו השבוע.
אופיר פינס-פז: אני מדבר רק לגבי התעקשות על חוק-יסוד, אז יש לי קושי מבחינת הקואליציה.
אופיר פינס-פז: על סדר-היום שלנו שתי הצעות חוק: א.
אופיר פינס-פז: הצעת חוק הנוטריונים (תיקון – עולה חדש), התש"ס-2000, של חברי הכנסת גנדי ריגר ומרינה סולודקין.
אופיר פינס-פז: נתן שרנסקי ויולי אדלשטיין נמחקו מהצעת החוק משום שהם עכשיו שר וסגן שר .
אופיר פינס-פז: הצעת חוק הנוטריונים (תיקון – קיצור תקופת ותק), התשס"ב-2001, של חבר-הכנסת מרדכי משעני.
אופיר פינס-פז: אנחנו נקיים דיון משולב בשתי הצעות החוק ונשתדל להכין אותן היום לקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: בבקשה, חבר-הכנסת גנדי ריגר, תציג את הצעת החוק שלך.
גנדי ריגר: איך הגעתי לחוק הזה?
גנדי ריגר: ראיתי שאדם שרוצה להיות נוטריון צריך לקבל ניסיון כעורך דין ואחר-כך לעבור בחינות.
גנדי ריגר: עולה חדש שבא ויש לו ניסיון עובד כעורך דין אבל אחרי כן יש לו הגבלה: אחרי 7 שנים הוא לא יכול להיות נוטריון.
גנדי ריגר: לכן ביקשתי בהצעת החוק שלי למחוק את ההגבלה של 7 שנים.
גנדי ריגר: אם יש יותר ניסיון זה יותר טוב ואם הוא עובר את הבחינות כנוטריון הוא יקבל את האפשרות להיות נוטריון.
גנדי ריגר: זו כוונת החוק.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת משעני, תציג בבקשה את הצעת החוק שלך.
מרדכי משעני: אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה על זירוז החוק וקידומו.
מרדכי משעני: הצעת החוק היא פשוטה.
מרדכי משעני: על-פי החוק הקיים היום עורך דין יכול להיות נוטריון בישראל רק לאחר 15 שנה של עיסוק במקצוע, למעט עורכי דין שעברו את גיל 65 ולמעט עולים חדשים שהתקופה לגביהם היא 10 שנים.
מרדכי משעני: חשבתי שתקופה של 15 שנה היא ארוכה מדי.
מרדכי משעני: למשל שופט בבית-משפט שלום צריך רק 5 שנים ובבית-המשפט המחוזי צריך רק 10 שנים.
מרדכי משעני: זו סיבה אחת.
מרדכי משעני: הסיבה השניה: לנהוג באחידות בין כולם.
מרדכי משעני: כולם יזדקקו ל-10 שנים של עיסוק במקצוע ולא תהיה הבחנה כלשהי בין עורך דין כזה לבין עורך דין אחר.
מרדכי משעני: ברגע שנקצר את התקופה נביא למצב שבו אנשים יהיו יותר נגישים לנוטריונים בעיקר בערי שדה.
מרדכי משעני: עורכי הדין הוותיקים נמצאים אחרי 15 בדרך כלל בערים הגדולות ומי שמאוד זקוק היום לשירותי נוטריון אלה נוטלי משכנתאות ששולחים אותם לעיר לעשות ייפוי כוח נוטריוני.
מרדכי משעני: שמחתי ששר המשפטים לא התנגד לחוק והסכמתי לתנאים שהוא קבע.
מרדכי משעני: התנאי הראשון הוא שכאשר החוק יתפרסם הוא ייכנס לתוקף רק שלושה חודשים לאחר מכן כדי לתת זמן לרשם הנוטריונים להתארגן לקראת כמות גדולה יותר של בקשות.
מרדכי משעני: התנאי השני הוא הנושא של קיצור הדרגתי, זאת אומרת, זה לא ירד בבת אחת מ-15 שנים ל-10 שנים אלא במשך שנתיים-שלוש.
מרדכי משעני: אם זה אפשרי מבחינת החוק אני לא מתנגד לכך ואחרי הקריאה הראשונה נוכל לדון בזה.
מרדכי משעני: יכול להיות שאפשר יהיה להאריך את התקופה מיום הפרסום ואז לא נצטרך לעשות קיצור הדרגתי.
עו"ד סיגל קוגוט: אתחיל עם ההצעה של חבר-הכנסת משעני.
עו"ד סיגל קוגוט: אכן יש בה היגיון, במיוחד זה ענין של מדיניות.
עו"ד סיגל קוגוט: נוטריון כידה הארוכה של הממשלה אמור לאשר כל מיני מסמכים.
עו"ד סיגל קוגוט: זה תלוי ביושב-ראש הוועדה, שהוא מנכ"ל משרד המשפטים, והבנתי שגם הוא סבר שאם עורך דין שגומר משפטים יכול לייצג בתיקים כבדים, הוא יכול לאשר כל מיני מסמכים אחרי 10 שנים ולאו דווקא אחרי 15 שנים.
עו"ד סיגל קוגוט: לכן ההצעה לגבי 10 שנים יש בה היגיון והיא משליכה גם על ההצעה של חבר-הכנסת ריגר.
עו"ד סיגל קוגוט: אני רוצה שתבינו שאין אפליה לרעה של העולים החדשים בחוק הקיים.
עו"ד סיגל קוגוט: אתה רוצה, חבר-הכנסת ריגר, שתהיה להם הקלה מעבר למה שיש לעורכי הדין הישראלים וזה לא עולה מדברי ההסבר שלך.
עו"ד סיגל קוגוט: לכאורה אתה רוצה להשוות את מצבם אבל מצבם בוודאי יותר טוב ממצבם של עורכי הדין הישראלים והם אינם מופלים לרעה.
עו"ד סיגל קוגוט: אם היום הם עומדים באותם התנאים של עורך דין ישראלי בוודאי שהם מקבלים אישור לשמש כנוטריון ועכשיו זה יורד מ-15 שנים ל-10 שנים.
עו"ד סיגל קוגוט: היום החוק מקל על עולים חדשים בזה שגם אם אין להם הוותק הדרוש בישראל מכירים להם בוותק שהיה להם בחוץ-לארץ – דבר שלא קורה עם עורך דין ישראלי שפתאום נוסע לו לכמה שנים לחוץ-לארץ ואם הוא עבד שם זה נספר לו ונלקח בחשבון, רק לעולה חדש יש הכרה כזאת – ובלבד שהוא מגיש את הבקשה להיות נוטריון תוך 7 שנים מיום שהוא הגיע לארץ.
עו"ד סיגל קוגוט: מאחר שתקופת ההכרה לעולה חדש היא מאוד משמעותית יצא שמתוך 10 שנים אם עולה חדש היה 8 שנים בחוץ-לארץ ורק שנתיים בארץ, יכירו לו בכל הוותק של 8 השנים בחוץ-לארץ ובלבד שהוא הגיש את הבקשה תוך 7 שנים מהיום שהוא הגיע לארץ.
עו"ד סיגל קוגוט: זו דרישה לא כל כך בלתי סבירה כי 7 שנים שבהן הוא נמצא בישראל הוא בכלל לא עוסק בנוטריוניות ויכולה להיות כאן בעיה.
עו"ד סיגל קוגוט: מה ההקלה שמוצעת פה?
עו"ד סיגל קוגוט: דיברתי עם העוזר שלך.
עו"ד סיגל קוגוט: ההצעה היא שהסעיף יישאר כפי שהוא לגבי השנתיים.
עו"ד סיגל קוגוט: אם נוטריון היה 8 שנים בחוץ-לארץ ורק שנתיים בארץ והוא רוצה להיות נוטריון, זה יישאר כמו המצב היום.
עו"ד סיגל קוגוט: אבל אם עורך דין, בין אם הוא ישראלי ובין אם הוא עולה חדש, היה תקופה משמעותית בארץ הממשלה מציעה שיהיה צורך ב-6 שנים עיסוק במקצוע בארץ והוועדה צריכה להחליט אם אלה יהיו 6 או 5 שנים.
עו"ד סיגל קוגוט: אם נתקן את הסעיף ויהיה כתוב ש-10 שנים לפחות הוא יהיה עורך דין ומהם לפחות 5 או 6 שנים בארץ, אז כבר לא יהיה חשוב מתי הוא מגיש את הבקשה.
עו"ד סיגל קוגוט: זו תהיה הקלה מאוד גדולה על העולים החדשים וגם על עורכי הדין הישראלים.
עו"ד סיגל קוגוט: אפשר לשלב את שתי ההצעות שלכם יחד כי זה תיקון באותו הסעיף.
עו"ד סיגל קוגוט: זה מקובל עליך?
גנדי ריגר: זה מקובל.
אופיר פינס-פז: נציג משרד המשפטים, בבקשה.
עו"ד עמי ברקוביץ: סיגל קוגוט הציגה בעקרון גם את עמדתנו בכפוף לזה שאנחנו מבקשים שהתקופה בארץ תהיה של 6 שנים בעקבות ההורדה בוותק מ-15 שנים ל-10 שנים, שצריכה להיות תקופה משמעותית בישראל.
אופיר פינס-פז: נציג לשכת עורכי הדין, בבקשה.
עו"ד יונה דה-לוי: אני רוצה להציג בפניך מסמכים שהבאתי.
עו"ד יונה דה-לוי: המאטריה של דיני הנוטריון היא די סבוכה ומעטים מודעים לה, כולל המציעים שדיברו על בחינה.
עו"ד יונה דה-לוי: כדי להיות נוטריון ישראלי צריך להיות בעל ותק של 15 שנה ללא הרשעות קודמות כי זו משרה של אמון וצריך לבדוק שהאיש ישר.
עו"ד יונה דה-לוי: לגבי עולה חדש, באין בחינות, מספיקות 10 שנים – 8 בחוץ-לארץ ושנתיים בארץ.
עו"ד יונה דה-לוי: זאת אומרת, לעולים החדשים נתנו פריבילגיה לעומת הישראלים המקומיים כש-7 שנים מיום עלייתם לארץ יש להם זכות להיות נוטריון במקום 10 שנים.
עו"ד יונה דה-לוי: על-מנת לקבל רישיון של נוטריון המבקש צריך להגיש תצהירים שאין לו הרשעות קודמות ואם יש לו אנחנו בודקים אותן.
עו"ד יונה דה-לוי: הוא צריך להוכיח ותק בעבודה משפטית מקצועית כעורך דין בעוד שמשרד המשפטים יודע היטב – אני חבר הוועדה למינוי נוטריונים שמתכנסת היום ב-14:30 – שאין לנו שום ביקורת לגבי עולים חדשים בפרט מארצות חבר העמים, ואני לא רוצה להישמע גזען.
עו"ד יונה דה-לוי: אין לנו גם סמכות לקבל מהם גיליון הרשעות, אם יש.
עו"ד יונה דה-לוי: בארצות חבר העמים רוב עורכי הדין הם לא עורכי דין פרטיים, הם יועצים למחוז, הם עוסקים בכל מיני עבודות אדמיניסטרטיביות.
עו"ד יונה דה-לוי: למעשה הם לא עסקו בעבודה משפטית כעורכי דין לפי כוונת המחוקק.
אופיר פינס-פז: מי שלא עסק בעבודה של עריכת דין ממילא לא עומד בתנאים.
עו"ד יונה דה-לוי: הבעיה שלנו היא לדעת את הדברים לגבי רשימה מכל מיני מקומות כמו יועץ בקזחסטן, מנהל מחוז צאן וכל מיני דברים כאלה.
עו"ד יונה דה-לוי: אין לנו שום יכולת לבדוק את זה.
עו"ד יונה דה-לוי: רבותי, החבילה הזאת ששוקלת כ-2 קילו הם תיקים לישיבה היום של הרשעות משמעתיות של מבקשים ישראלים.
שאול יהלום: מה זה קשור?
מרינה סולודקין: זה גם לא קשור לעולים חדשים ולא לענין.
עו"ד יונה דה-לוי: בוודאי שזה קשור לעולים חדשים כי אין לנו שום ביקורת לגביהם, וגם אין חובת בחינה, כפי שחשב מר ריגר.
מרינה סולודקין: קזחסטן היא המדינה הכי גדולה באזור, שיהיו לנו רק 10% מהמשאבים של קזחסטן.
שאול יהלום: כל אלה הרשעות של עורכי דין שהורשעו?
עו"ד יונה דה-לוי: כן, כולל שופט בדימוס.
אופיר פינס-פז: זה לא פלילי, זה משמעתי.
עו"ד יונה דה-לוי: זה גם פלילי.
אופיר פינס-פז: כמה נוטריונים יש היום בארץ?
עו"ד יונה דה-לוי: למעלה מ-2500, מתוך 25,000 עורכי דין.
אופיר פינס-פז: זה 10%.
עו"ד יונה דה-לוי: זה הרבה כי בהתחשב באוכלוסיה, בארצות אחרות אין כמויות כאלה.
עו"ד יונה דה-לוי: כוונתי אינה להגן על הנוטריונים אלא להגן על המקצוע ושהאזרחים יקבלו שירות מיומן.
אופיר פינס-פז: אתה יכול להרחיב בשירות שהנוטריון נותן?
עו"ד יונה דה-לוי: החומר לא ידוע ולא נלמד באוניברסיטה אבל אפרט.
עו"ד יונה דה-לוי: בארצות-הברית ובמדינות שמאפשרות זאת כל אדם יכול לאמת חתימה בבית המרקחת על-ידי זה שהוא משלם אגרה אבל זה שווה רק לטאבו ולא לשום דבר אחר.
עו"ד יונה דה-לוי: למשל בצרפת נוטריון זו משרה מאוד מכובדת והוא עוסק במקרקעין וברישום צוואות וירושות.
עו"ד יונה דה-לוי: כך גם בגרמניה.
מרדכי משעני: מה הוא עושה בארץ?
עו"ד יונה דה-לוי: לפי אמנת האג האקט הנוטריוני הוא מסמך ציבורי.
עו"ד יונה דה-לוי: לפי פקודת הראיות דינו כפסק דין והאישורים הנוטריונים מתקבלים כראיה.
מרדכי משעני: מה פסק הדין קשור לנוטריונים?
מרדכי משעני: מסמך נוטריוני הוא פסק דין?
מרדכי משעני: כשאני הולך לנוטריון אני לא הולך בגלל איזה שהוא סכסוך.
מרדכי משעני: למשל ייפוי כוח במקרקעין רק אם הוא בלתי חוזר דרוש נוטריון.
מרדכי משעני: אם אדם מסוים רוצה לתת ייפוי כוח לעורך דין למכור לו את הדירה או לעשות דברים אחרים הוא אפילו לא צריך אישור נוטריוני.
עו"ד יונה דה-לוי: אתה טועה.
עו"ד יונה דה-לוי: המחוקק קבע שכל ייפוי כוח במקרקעין, לא בלתי חוזר, מאדם לאדם חייב להיות נוטריוני.
שאול יהלום: מה זה משנה למדינה אם במקום 7 שנים הוא יגיש את הבקשה אחרי 15 שנים?
שאול יהלום: חלק מהענין הוא העבר של אותו מגיש המועמדות לנוטריון וככל שעוברות השנים והוא נמצא בארץ אפשר לחקור עליו ולדעת אם הוא ישר או לא.
שאול יהלום: אם עולה חדש היה באיזה מחוז צאן, מלכתחילה הייתי אומר שנרחיב את התקופה ל-30 שנה.
אופיר פינס-פז: לא זאת הצעת החוק, אנחנו רוצים לקצר את התקופה.
עו"ד יונה דה-לוי: סמכויות הנוטריון במדינת ישראל הן הכי רחבות בכל העולם.
עו"ד יונה דה-לוי: הוא מאמת חתימות, הוא מאשר נכונות תרגום.
עו"ד יונה דה-לוי: אם יש פסק דין שאמור להתבצע בלונדון האישור של הנוטריון עם חותמת הפוסטילה מהווה ראיה לכאורה לנכונות התרגום והמסמך וזה חשוב מאוד כי לדוגמה במה שקשור ליהלומים אפשר לתרגם: בהיר, לא כהה.
עו"ד יונה דה-לוי: לנוטריון יש סמכות כשל שופט לאשר צוואה וצוואה בעל-פה, לא בכתב.
עו"ד יונה דה-לוי: אם המצווה מודיע לנוטריון על הצוואה יש לו סמכות כשופט, שהיא סמכות חשובה מאוד.
עו"ד יונה דה-לוי: הנוטריון יכול לאשר שאדם נמצא בחיים.
שאול יהלום: אם אני קיבלתי תעודה במדינה אחרת ואני רוצה להגיש אותה כאן ורוצים תרגום, הוא מאשר את התרגום.
עו"ד יונה דה-לוי: אמרתי שהוא מאשר תרגומים.
עו"ד יונה דה-לוי: הוא מקבל תצהירים ויש לו סמכות לפעול לפי כל דין זר.
אופיר פינס-פז: למה אתם לא עושים מבחנים?
עו"ד יונה דה-לוי: הוצאנו עכשיו כ-25 החלטות שאושרו בידי הוועד המרכזי ואחת מהן חובת הנהגת בחינה כי לא ייתכן שמישהו בא עם ותק של 10 שנים כשאין לו מושג בחוק.
עו"ד יונה דה-לוי: מי שסובל הוא הציבור הרחב, לא הנוטריונים, והכנסת לא צריכה לדאוג לנוטריונים אלא להגן על הציבור.
שאול יהלום: אבל צריך שיהיו יותר נוטריונים.
שאול יהלום: עברתי על 10 עורכי דין עד שמצאתי נוטריון.
שאול יהלום: הגעתי לבסוף לנוטריון והוא אמר לי: אין לי שעווה אדומה.
עו"ד יונה דה-לוי: חבר-הכנסת יהלום, כיושב-ראש ועדת הנוטריונים לא שמעתי תלונה אחת שלא מצאו נוטריון.
עו"ד יונה דה-לוי: אני יודע שלא מצאו נוטריון שדובר סינית כאשר היו צריכים לתרגם תעודת נישואין מסינית לעברית.
עו"ד יונה דה-לוי: אין נוטריון שדובר סינית.
אופיר פינס-פז: בקרב העולים מרוסיה יש משפחות יהודיות שירדו מסין והמשיכו לרוסיה, כמו אייזנברג.
אופיר פינס-פז: יכול להיות שבקרבם יהיו כאלה שדוברים סינית.
עו"ד יונה דה-לוי: יש כאן מכתב מעורכת דין נוטריונית שאומרת: לאחרונה קיבלה החתומה מטה רישיון נוטריון.
עו"ד יונה דה-לוי: החתומה מנהלת את המשרד שלה בשותפות עם עורך דין X שאיננו נוטריון.
עו"ד יונה דה-לוי: היא שואלת אותנו איך להוציא את הקבלות.
עו"ד יונה דה-לוי: הגברת הנוטריונית שקיבלה לאחרונה רישיון לא למדה והיא לא יודעת שלפי סעיף 26 אסור לעסוק בשותפות עם מי שאיננו נוטריון כי נוטריון זו משרה של אמון.
עו"ד יונה דה-לוי: אסור לעסוק בשותפות גם כשכיר בגלל שאסור לקבל הוראות מהבוס שרוצה להעדיף חברה זו או אחרת.
עו"ד יונה דה-לוי: כתוב: "נוטריון לא יעסוק במקצועו בשותפות עם מי שאינו נוטריון.
עו"ד יונה דה-לוי: " במקום ללמוד את החוק היא מתעסקת בשאלה איך להוציא את הקבלה.
עו"ד עמי ברקוביץ: סעיף 26(ג) אומר: "סעיף זה אינו בא למנוע שותפות בין עורך דין שהוא נוטריון לבין עורך דין שאינו נוטריון.
עו"ד עמי ברקוביץ: " אני מבין שהכוונה לא היתה למנוע שותפות כזאת.
עו"ד יונה דה-לוי: אתה לא יודע מה משמעות הסעיף, אדוני, אני דיברתי על עבודה נוטריונית פר-סה.
עו"ד יונה דה-לוי: הנהלת החשבונות היא משותפת וזה אסור, היא צריכה לנהל את זה לחוד.
עו"ד יונה דה-לוי: זו דוגמה לאי-ידיעת החוק.
עו"ד יונה דה-לוי: עוד דוגמה.
עו"ד יונה דה-לוי: עולה חדשה הוציאה אישור נוטריוני שכולו פסול, ריק, לא ממולא, מי הופיע, מתי ואיך?
עו"ד יונה דה-לוי: הסיפור הזה עגום ביותר.
אופיר פינס-פז: איך מפטרים נוטריון?
עו"ד יונה דה-לוי: יש שיפוט משמעתי.
אופיר פינס-פז: אפשר לקחת לו את התעודה?
עו"ד יונה דה-לוי: כן, הממונה הוא שר המשפטים.
עו"ד יונה דה-לוי: חוק הנוטריונים הוא חוק של משרד המשפטים, אנחנו רק ועדה מייעצת.
עו"ד יונה דה-לוי: סמכות הקבילה היא בידי היועץ המשפטי לממשלה, שר המשפטים והמנכ"ל הם הממונים.
אופיר פינס-פז: כמה תעודות של נוטריונים נלקחות מהם בשנה?
עו"ד יונה דה-לוי: לא עושים דבר שלוש שנים.
עו"ד יונה דה-לוי: יש עשרות קובלנות ומשרד המשפטים והיועץ המשפטי לא עושים דבר.
עו"ד יונה דה-לוי: אני אישית הגשתי עשר קובלנות ולא עשו דבר.
עו"ד יונה דה-לוי: הוועד המרכזי הוציא לפני שבועיים החלטה שמביעה מורת רוח.
עו"ד יונה דה-לוי: המדיניות היא לשלוח התראות.
עו"ד יונה דה-לוי: נתתי להם מקרה שבו נוטריון מאשר שאדם הופיע בפניו ונתן הצהרה נוטריונית בעוד שהאיש בכלל לא הופיע.
עו"ד יונה דה-לוי: התשובה של היועץ המשפטי לממשלה היתה שהם ישלחו התראה.
עו"ד יונה דה-לוי: במקרה כזה אין לשלוח התראה כי זו עבירה חמורה ביותר שנעברה.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שנוציא מכתב ליועץ המשפטי לממשלה.
אופיר פינס-פז: המצב הוא בכי רע.
שאול יהלום: שלוש שנים לא הגיעה אף תלונה אז המצב הוא בכי רע?
אופיר פינס-פז: הוא טוען שהמציאות בשטח היא מאוד חמורה ואין טיפול.
עו"ד יונה דה-לוי: גברת היתה צריכה למכור דירה ברוסיה והיא באה אל הנוטריונית עם ייפוי כוח ברוסית.
עו"ד יונה דה-לוי: הנוטריונית אמרה לה: לא, תעשי ייפוי כוח אחר.
עו"ד יונה דה-לוי: היא עשתה ייפוי כוח אחר שנפסל ברוסיה, ההורים שלה הפרו חוזה והיא נאלצה לנסוע לרוסיה בגלל זה.
אופיר פינס-פז: אני מבין שהתמונה היא עגומה אבל האחריות היא בין היתר שלכם.
עו"ד יונה דה-לוי: הסמכות היא בידי היועץ המשפטי, העברתי את החומר.
אופיר פינס-פז: זה לא דיון על הנושא הנוטריוני.
אופיר פינס-פז: הזמנו אותך כדי לקבל את חוות דעתך בשם לשכת עורכי הדין לשתי הצעות החוק.
אופיר פינס-פז: בינתיים הרחבת את היריעה.
אופיר פינס-פז: אני מבקש שתדבר אופרטיבית לשתי הצעות החוק.
עו"ד יונה דה-לוי: דבר שקשור לנושא.
עו"ד יונה דה-לוי: יש פה מכתב תלונה מעורך דין ברקאי מה-20 ביוני שאומר כי לקוח שלו אומר:
עו"ד יונה דה-לוי: אני לא פונה אליך מאחר שיש הודעה בעתון ברוסית שהם עושים אישורים נוטריונים ב-25-30 שקל, 120 שקל ברוסית.
עו"ד יונה דה-לוי: גם כתוב: כולל אישור נוטריוני ללא מע"מ.
עו"ד יונה דה-לוי: לא ראיתי אף מודעה כזאת בשפה אחרת, ראיתי זאת רק ברוסית.
עו"ד יונה דה-לוי: פשוט עוברים פה על החוק.
עו"ד יונה דה-לוי: משרד עורך דין בבאר-שבע אומר: אני שב ומבקשכם לבער נגע זה.
עו"ד סיגל קוגוט: זה אומר שכל העולים החדשים מעלימים מע"מ?
עו"ד יונה דה-לוי: אני חוזר ואומר שראיתי מודעות מסוג כזה רק ברוסית, יש לכם פה העתק של כל השירותים הנוטריונים תוך עבירה ברורה על החוק.
מרינה סולודקין: הכי קל לרמות עולים לכן הם מתדיינים רק ביניהם ולא פונים אל המשטרה במקרים שבהם צריך לפנות אליה.
אופיר פינס-פז: תמונת המצב ברורה לנו.
אופיר פינס-פז: שינינו את הצעת החוק של חבר-הכנסת ריגר.
אופיר פינס-פז: הנוסח יהיה עיסוק במקצוע של 10 שנים שמתוכם 5-6 שנים – איך שנחליט – בארץ.
עו"ד יונה דה-לוי: הלשכה בדעה שהעולים החדשים, לא משנה מאיזו ארץ, אין להם את ההשכלה והידע המקומיים, אין לנו עליהם ביקורת מבחינת השיפוט המשמעתי, זו משרה של אמון.
עו"ד יונה דה-לוי: אני לא יודע למה צריך להעדיף עולים חדשים.
עו"ד יונה דה-לוי: אני יליד ירושלים, שירתתי בגולני.
עו"ד יונה דה-לוי: אם נתנו להם העדפה של 7 שנים על פניי, מה פתאום מותחים את זה הלאה?
אופיר פינס-פז: יש הצעת חוק של משעני שמקצרת את זה מ-15 ל-10 שנים וזה דבר אחר.
עו"ד יונה דה-לוי: הלשכה מתנגדת גם לזה.
עו"ד יונה דה-לוי: בהצעת חוק הנוטריונים המקורית נאמר:
עו"ד יונה דה-לוי: אדם כשיר להיות נוטריון אם הוא עסק במקצוע של עורך דין במשך 20 שנה מהן לפחות 5 שנים בישראל.
אופיר פינס-פז: החוק המקורי חייב רק 5 שנות עבודה בישראל.
אופיר פינס-פז: זה מה שיהיה בחוק של ריגר.
עו"ד יונה דה-לוי: ל-20 שנה עיסוק במקצוע ו-5 שנים בארץ אני מסכים.
עו"ד יונה דה-לוי: הלשכה מתנגדת למתן פריבילגיה ואתם תעשו מה שאתם מבינים.
עו"ד יונה דה-לוי: החוק אומר עכשיו: 15 שנים לישראלי ו-10 שנים לעולה חדש, מהן 8 בחוץ-לארץ ושנתיים בארץ.
אופיר פינס-פז: עכשיו אנחנו רוצים לקבוע 5 שנים בארץ.
עו"ד יונה דה-לוי: אני מדבר על החוק דהיום.
עו"ד יונה דה-לוי: אם ישראלי צריך ותק של 15 שנים כדי להוכיח שהוא ישר ולא עבר עבירה נתנו פריבילגיה לעולים חדשים של 10 שנים ושתוך 7 שנים יגישו את הבקשה.
עו"ד יונה דה-לוי: אנחנו לא רואים מקום להמשיך את הפריבילגיה הזאת עד אין סוף כשאז הם הופכים ישראלים.
עו"ד יונה דה-לוי: זאת פריבילגיה כי אני צריך לחכות 15 שנים והוא צריך לחכות רק 10 שנים.
שאול יהלום: כפי שאני מבין היום עורך דין שגמר בית-ספר למשפטים בישראל צריך לחכות 15 שנים ולעסוק בזה בפועל 15 שנים.
שאול יהלום: בחוק הקיים, לפני ההצעות של משעני וריגר, אומרים לעולה חדש:
שאול יהלום: לא תחכה 15 שנים אלא אתה חייב רק 10 שנים ומתוכן רק שנתיים בארץ.
עו"ד סיגל קוגוט: ובלבד שאתה מגיש את הבקשה להיות נוטריון תוך 7 שנים מיום שעלית לארץ.
עו"ד סיגל קוגוט: בשילוב של שתי ההצעות שעל השולחן מציעים עכשיו שכל עורך דין שהוא, ישראלי או לא ישראלי, יצטרך לעסוק בזה 10 שנים ולא 15 שנים, אבל לגבי הלא-ישראלי הוא צריך לעסוק 5-6 שנים בארץ כעורך דין.
שאול יהלום: אז אתם מקשים על העולים.
עו"ד סיגל קוגוט: אנחנו לא מקשים כי נשאר הסעיף השני שמחייב שנתיים בארץ רק שלחילופין מוסיפים עוד אופציה שמי שהיה בארץ 5-6 שנים, לא משנה מתי הוא הגיש את הבקשה, גם כן יכול להיות נוטריון.
עו"ד סיגל קוגוט: יש ויכוח אם זה יהיה 5 או 6 שנים.
אופיר פינס-פז: מה שהיה נשאר אבל עכשיו יש תוספת.
אופיר פינס-פז: אם לא מיצית את הענין בתוך 7 שנים איבדת הכול.
אופיר פינס-פז: לפי ההצעה של חבר-הכנסת ריגר אתה לא מאבד הכול אם עסקת כעורך דין 5 שנים בארץ.
שאול יהלום: אבל חייבים 8 שנים בחוץ-לארץ ושנתיים בארץ?
עו"ד סיגל קוגוט: כן, זו הקלה לעולים חדשים.
שאול יהלום: למה צריך לקבוע 7 שנים?
אופיר פינס-פז: נניח ש-8 שנים אתה בארץ ואתה אומר:
אופיר פינס-פז: אני רוצה להיות נוטריון.
אופיר פינס-פז: עכשיו אתה צריך להיות 10 שנים עורך דין בישראל.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת ריגר מציע תיקון.
אופיר פינס-פז: אם הגעת למצב הזה אתה לא צריך להיות 10 שנים עורך דין בישראל אלא רק 5 שנים עורך דין בישראל.
אופיר פינס-פז: זו הצעת החוק.
שאול יהלום: לעולה חדש נותנים 5 שנים ולישראלי 10 שנים?
עו"ד עמי ברקוביץ: לשניהם 10 שנים אלא שמי שהיה רק בישראל אתה מכיר לו ב-10 השנים בישראל, לעולה חדש יהיו 5 שנים בחוץ-לארץ פלוס 5 שנים מינימום בארץ.
שאול יהלום: זאת אומרת, אני מחליף לעולה החדש את השנתיים ב-5 שנים.
שאול יהלום: אתה נותן לו אקוויוולנט ל-7 שנים עוד שלוש שנים, אבל הוא יצטרך להשלים 5 שנים בחוץ-לארץ.
שאול יהלום: מי מתנגד לזה?
אופיר פינס-פז: לשכת עורכי הדין.
שאול יהלום: הטענה של לשכת עורכי הדין שאולי העורך דין לא בקיא, אולי הוא היה סתם יועץ למחוז הצאן.
שאול יהלום: נניח שהוא הגיש בקשה אחרי שנתיים אז הוא יקבל רישיון, נכון?
שאול יהלום: בשנתיים אתה בכלל לא עומד על קנקנו.
שאול יהלום: כאן עברו כבר 7 שנים, 5 שנים הוא נמצא בארץ כעורך דין ויש לך עליו מלוא החומר.
שאול יהלום: למה תתנגד לזה?
שאול יהלום: מעבר לזה שאתה סתם מקשה כאן אתה דווקא צריך לעודד אותם להגיש אחרי 7 שנים או 5 שנים.
אופיר פינס-פז: מר דה-לוי, תתייחס רק להצעה של חבר-הכנסת משעני.
עו"ד יונה דה-לוי: למדתי היטב את הצעת החוק ומה היא אומרת?
עו"ד יונה דה-לוי: אחת המגמות החשובות של החוק המוצע, המקורי, הינה לשריין את הכהונה בתפקיד כנוטריון למשפטנים בעלי ותק רב שברצונם להחליף את חיי המתח המתמיד של הופעה בפני בתי-המשפט בעבודה רגועה יותר הקשורה במילוי תפקיד נוטריוני.
מרדכי משעני: אתה יודע כמה נוטריון גובה על אישור נוטריוני?
עו"ד יונה דה-לוי: תאמין לי שאני יודע את התעריף.