GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אופיר פינס-פז: מאיפה ציטטת, מר דה-לוי?
מרדכי משעני: מהצעת החוק המקורית של 1976, של הממשלה.
עו"ד יונה דה-לוי: אני ממשיך לצטט: מצד אחד, בשים לב ליחס האמון הרב שממנו ייהנה הנוטריון החוק מחמיר בדרישותיו בדבר עברו הנקי של המועמד.
עו"ד יונה דה-לוי: לכן הם קבעו 20 שנה.
אופיר פינס-פז: עכשיו הבנתי למה יש פטור מבחינות, עורך דין בכיר ילך לבחינות?
אופיר פינס-פז: אף פעם בחיים הוא לא יסכים לזה.
אופיר פינס-פז: בגילדה לא יסכימו לעשות בחינות אחרי שהוא עורך דין 20 שנה.
אופיר פינס-פז: גם אני כחבר כנסת, אחרי שאני פה 30 שנה אני רוצה איזה בית עליון כדי שאני אהיה רגוע, שאני לא אהיה במתח ושיהיה לי אמון גדול מהציבור.
אופיר פינס-פז: תאמין לי שזה יופי של דבר.
עו"ד יונה דה-לוי: מטרת החוק המקורי היתה ותק של 20 שנה בעבודה משפטית, אני מדגיש: עבודה משפטית.
עו"ד יונה דה-לוי: כי אחרי 10 שנים עולה חדש יכול להיות מנהל חברת מקרקעין – היה לי תיק כזה – ובתום 6 שנים הוא יכול להגיש בקשה.
עו"ד יונה דה-לוי: המחוקק אישר 15 שנים ועכשיו רוצים לאשר 10 שנים, זה זמן שאינו מספיק כדי לבדוק את אמינותו ויושרו של הנוטריון כי זו משרה של אמון.
עו"ד יונה דה-לוי: המציאות היא שכיום יש 25,000 עורכי דין ואם יקצרו את התקופה המקצוע יוצף.
עו"ד יונה דה-לוי: שופט שלום צריך להוכיח עיסוק בעריכת דין 5 שנים.
עו"ד יונה דה-לוי: א.
עו"ד יונה דה-לוי: יש הצעות חוק להאריך את התקופה.
עו"ד יונה דה-לוי: ב.
עו"ד יונה דה-לוי: פניתי למרכזת הוועדה לבחירת שופטים ושאלתי אותה מה המצב.
עו"ד יונה דה-לוי: היא אמרה לי: מונה שופט אחד עם ותק של 6 שנים, שופט אחד עם ותק של 7 שנים, שופט אחד עם ותק של 8 שנים וכל יתר השופטים שמונו הם בעלי ותק של 10 שנים ויותר.
עו"ד יונה דה-לוי: ההשוואה לשופט איננה במקום כי הוא עובר סינון קפדני.
עו"ד יונה דה-לוי: שר המשפטים הקודם, ביילין, הציע שיהיו בחינות, הם גם עוברים קורסים, זה לא אוטומטי.
אופיר פינס-פז: הדאגה שלך היא במקומה ואני בהחלט מציע ועדה למינוי נוטריונים, מבחנים והכול.
אופיר פינס-פז: זה שהמצב בכי רע זו איננה אחריות של הכנסת אלא האחריות של מי שמטפל בזה.
עו"ד יונה דה-לוי: זה משרד המשפטים.
אופיר פינס-פז: אני מבקש נתונים על אופי הטיפול.
אופיר פינס-פז: אני חושב שהנוטריון צריך להיות על רמה גבוהה, זה לא פוסל את הצעות החוק ולא עומד בסתירה להן.
אופיר פינס-פז: מה שאתה מציע נוגע למיון, הכשרה, קבלה, מעקב, בקרה ופיקוח אז תעשו את זה, אתם או משרד המשפטים, מבחינתי זה אותו הדבר.
אופיר פינס-פז: במקצוע עריכת דין איפשרנו להרבה אנשים להיות עורכי דין ונפתחו מכללות, היו אנשים שאמרו שהרמה תרד אבל אז קיבלנו החלטה.
אופיר פינס-פז: אותו הדבר זה צריך להיות לגבי הנוטריונים, אנחנו רוצים שהמקצוע יוצף במובן החיובי של המלה, לא במובן השלילי, אבל תלוי מה אתם תעשו ומה משרד המשפטים יעשה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לאחד את שתי הצעות החוק.
אופיר פינס-פז: אני מעמיד זאת להצבעה.
אופיר פינס-פז: הצבעה ההצעה לאחד את שתי הצעות החוק נתקבלה
אופיר פינס-פז: שתי הצעות החוק אוחדו להצעת חוק אחת.
עו"ד יונה דה-לוי: אולי עם חובת בחינה לכולם?
אופיר פינס-פז: אני מוכן.
עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו מתנגדים לזה.
עו"ד עמי ברקוביץ: הנושא הזה לא נדון.
עו"ד עמי ברקוביץ: על-פי המצב הקיים היום עורך דין עובר בחינות לא פשוטות בתחילת מסלול ההכשרה שלו לאחר לימודים אקדמיים שבהם הוא לומד את כל תחומי המשפטים.
עו"ד עמי ברקוביץ: על-פי הדין היום יכול עורך דין בעל ותק קצר לעבור מתחומי נזיקין לתחום הפלילי ולדברים אחרים.
עו"ד עמי ברקוביץ: אנחנו לא בטוחים שדווקא בתחום הזה שבאופן יחסי נוגע לאישורים טכניים יש מקום לבחינות.
אופיר פינס-פז: אני מבקש ממשרד המשפטים לגבש עמדה ובתוך חודשיים להודיע לי על כך בכתב.
שאול יהלום: זה לא שייך לחוק.
אופיר פינס-פז: כרגע אני לא מחליט אם זה שייך לחוק או לא, כרגע אנחנו מאשרים את ההצעה בלי זה.
אופיר פינס-פז: אם בעוד חודשיים נשת
אופיר פינס-פז: כנע שנוסיף את זה לקראת הקריאה השניה והשלישית נדון בזה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה עמדה רשמית של משרד המשפטים לקראת הקריאה השניה והשלישית.
אופיר פינס-פז: חבר-הכנסת ריגר, אתה מסכים להצעה שלי?
גנדי ריגר: אני מסכים שכל הוותק יהיה 10 שנים, חצי מזה – 5 שנים – בישראל.
אופיר פינס-פז: אני מציע 5.5 שנים.
עו"ד עמי ברקוביץ: אין לי כרגע מנדט לנהל משא-ומתן.
אופיר פינס-פז: 5.5 שנים בארץ.
אופיר פינס-פז: נאשר את זה בקריאה ראשונה.
שאול יהלום: כן ואז זה 4.5 שנים בחוץ-לארץ.
אופיר פינס-פז: אני מעמיד את זה להצבעה.
אופיר פינס-פז: הצבעה ההצעה של 5.5 שנים בארץ נתקבלה
אופיר פינס-פז: זה אושר פה אחד.
אופיר פינס-פז: הצעת החוק אושרה בקריאה ראשונה.
אופיר פינס-פז: על סדר-יומנו: צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – פיקדון על מכלי משקה), התשס"ב-2001, וצו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס – פיקדון על מכלי משקה), התשס"ב-2001, אישור הצווים.
אופיר פינס-פז: אלה שני צווים שונים שמציע שר המשפטים בהתייעצות עם השר לאיכות הסביבה.
אופיר פינס-פז: קודם אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לשני דברים שלא קשורים לנושא.
אופיר פינס-פז: ועדת החוקה חוק ומשפט מקיימת יום עיון כאן בכנסת בנושא: שוויון בנגישות לשירותים משפטיים.
אופיר פינס-פז: הוא יתקיים ביום שלישי, 15 בינואר, בין השעות 12:00 ל- 15:30.
אופיר פינס-פז: יהיו בו גם אנשים שעוסקים בזה ממשרד המשפטים וגם מטעם עמותות שמסייעות סיוע משפטי, שר המשפטים, שופטי בית-המשפט העליון ואחרים.
אופיר פינס-פז: אני מזמין את מי שרוצה לבוא.
אופיר פינס-פז: צריך להודיע לכל חברי הוועדה.
אופיר פינס-פז: המצב בבתי המעצר ובבתי הסוהר.
אופיר פינס-פז: הוועדה הזאת עסקה בנושא של הצפיפות בבתי-הסוהר ובעובדה שאסירים ישנים על הרצפה והיא גם קיימה כמה ביקורים בבתי-הסוהר.
אופיר פינס-פז: לצערי, אוזניו של השר לבטחון פנים אטומות.
אופיר פינס-פז: אמרו לנו פה נציגי האוצר שזה לא שאין כסף, המשרד לבטחון פנים קיבל תוספות תקציביות ריאליות השנה - גם מתוקף המציאות הבטחונית – יותר מכל משרד ממשלתי אחר אבל הכסף לרווחת האסירים ולבתי הסוהר לא הועבר.
אופיר פינס-פז: מה שראינו בבאר-שבע עלול לקרות בעוד בתי-סוהר בארץ.
אופיר פינס-פז: מדינת ישראל לא יכולה להשלים עם מציאות שבה לילה לילה מאות אסירים ישנים על הרצפה או ישנם בחדרים צפופים בצורה מחרידה.
אופיר פינס-פז: ראינו את זה והתרענו על כך.
אופיר פינס-פז: אף אחד לא עושה טובה לאף אחד.
אופיר פינס-פז: יש כאן מציאות שאסור להשלים אתה לא מבחינה מוסרית וגם לא מבחינת האינטרסים של החברה כי מה שקורה בבתי-הסוהר זו פצצה מתקתקת.
אופיר פינס-פז: מי שרצה לראות בזה את היומן שלפני הסרט קיבל את זה על קצה המזלג בבאר-שבע.
אברהם פורז: אם תהיה הפרטה, בחצי מהכסף יעשו בתי-סוהר יותר טובים.
אופיר פינס-פז: אני לא חסיד שוטה של ההפרטה ואני מציע לכל אחד לא להיות כזה.
אופיר פינס-פז: אני לא יודע איך עושים הפרטה בבתי-סוהר, אני בקושי מבין איך עושים הפרטה בחברות ממשלתיות.
אברהם פורז: תארגן סיור לארצות-הברית על חשבון החברים ותראה.
אופיר פינס-פז: אני לא פוסל את הרעיון של הפרטה אני רק מציע לא לחשוב שכל פתרון הוא בהפרטה.
אופיר פינס-פז: אני עובר לנושא.
שאול יהלום: אני מבין שהצו מטיל קנס של 490 שקל ו-990 שקל לעבירה חוזרת.
עו"ד סיגל קוגוט: קודם צריך להפוך את זה לעבירת קנס, אחר-כך להפוך את זה לעבירת ברירת משפט.
אופיר פינס-פז: בפתח הדברים, אברהם פורז, אני חושב שהחוק שחוקק בוועדת הכלכלה היה לא מוצלח.
אופיר פינס-פז: יזמת רעיון נכון מאוד אבל תהליך החקיקה היה בין מוזר לתמוה.
אופיר פינס-פז: הוצאתם מהחוק את הדבר שבעיני הוא לב החוק גם כן בטיעון שבין מוזר לתמוה.
אופיר פינס-פז: כל המכלים של 1.5 ליטר ומעלה מה זה קשור לדתיים וחילוניים?
אופיר פינס-פז: לדעתי היו פה אינטרסנטים שאין להם שום קשר לנושא הדתי.
אברהם פורז: אתה גם כן מקדם חקיקה.
אברהם פורז: מה אתה מעדיף – כלום, או ללכת בשלב ראשון עד ל-1.5 ליטר?
אופיר פינס-פז: אתה חושב שמישהו יכול לבוא עם הפחיות האלה למכולת?
אופיר פינס-פז: אחרי שגמרתי לשתות את הקולה שלי אני אמור לסחוב את זה למכולת?
אופיר פינס-פז: זה אבסורד.
אברהם פורז: תאר לך שאתה בניו-יורק סיטי, מה אתה עושה עם זה?
נחמה רונן: אתה לא הולך עם כל פחית להחזיר אותה למכולת, אתה אוסף את זה בבית בשקיות ופעם בכמה זמן מחזיר אותן.
אופיר פינס-פז: דבר שני, נתתם זמן להיערך לחוק ואף-על-פי-כן לא נערכו.
אברהם פורז: חלק באשמתם, חלק לא.
אופיר פינס-פז: אבל זו המציאות הישראלית.
נחמה רונן: 14 מיליון שקל בחודש.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, אי-אפשר להתעלם ממצב שבו מישהו מרוויח סכומים כאלה ומישהו מאבד סכומים כאלה.
אברהם פורז: אף אחד לא ירוויח אותם.
אופיר פינס-פז: לכן הציע עכשיו המשרד לאיכות הסביבה את ברירת הקנס ונשמע אותם.
אופיר פינס-פז: אתמול התבקשתי על-ידי עמותת המינימרקטים לא לקיים את הישיבה הזאת.
עו"ד איתן ארז: עמותת בעלי המינימרקטים והמכולות מייצגת מאות אנשים.
עו"ד איתן ארז: עתרנו לבג"צ והגשנו גם בקשה לצו על תנאי.
עו"ד איתן ארז: זה נמצא כרגע בלשכה של השופט יעקב טירקל ואנחנו מצפים להחלטה בכל שעה.
אופיר פינס-פז: בבקשה, מנכ"ל המשרד לאיכות הסביבה.
יצחק גורן: מתוך ניסיון חיים במערכת הממשלתית יש בישראל נוהג לא לקיים את החוקים שמחוקקים אלא כאשר מגיעים לאכיפה, ברוב החוקים זה כך ולצערי החוק הזה לא שונה.
יצחק גורן: הביצוע התחיל כאשר התחלנו לעשות אכיפה מסיבית גם על הקמת התאגיד וגם על הסופרמרקטים ורשתות השיווק.
יצחק גורן: בתהליך החקיקה שהיה ארוך היו שותפים כל הגורמים שמצויים עכשיו במסחר, החל מרשתות השיווק, היצרנים, בעלי המינימרקטים והמכולות, דרך לשכות המסחר ואי-אפשר לבוא היום ולהגיד בצורה כל כך תמימה: לא ידענו, לא ראינו, לא שמענו, לא הכרנו.
יצחק גורן: יש פה טעם לפגם שכאשר החוק כבר מבוצע בפועל מנסים לקעקע אותו על-ידי זה שמנסים למנוע את מימושו.
יצחק גורן: כתוצאה מכך שראינו כי יש צורך לחזק את הליך האכיפה גם בלוח הזמנים וגם בענישה כספית כדי לממש את החוק, ביקשנו את ברירות המשפט האלה שהן 490 שקל, וכפל הסכום הזה ויותר במקרה חוזר.
יצחק גורן: במודע ובהחלטת מכוון החליט המשרד לאיכות הסביבה לפני כניסת החוק לתוקף ב-1 באוקטובר לא לבצע אכיפה במשך חודשיים-שלושה על המינימרקטים והמכולות אלא רק על רשתות השיווק והתעשייה, אלה שמייצרים.
יצחק גורן: כך אנחנו נוהגים וכך נהגנו עד היום מכיוון שהמערכת הארגונית של תהליך המיחזור חייבת להגיע אל המכולות בשביל לבצע את האיסוף.
יצחק גורן: לכן לא נקטנו עד היום בצעדי אכיפה.
יצחק גורן: ברגע שברירות המשפט ייכנסו לתוקף נהיה מוכנים לבצע את האכיפה.
יצחק גורן: התאגיד כבר מתחיל לפעול ואני מניח שלא תהיה לנו בעיה להאריך זאת לעוד 30 יום או לעוד 60 יום אבל אנחנו צריכים את ברירות המשפט האלה עכשיו.
אופיר פינס-פז: מה תמונת המצב עכשיו בשטח.
ד"ר יוסי ענבר: יש היום למעלה משישה צוותי אכיפה שעובדים בכל הארץ ועוברים בעיקר בין הסופרמרקטים.
ד"ר יוסי ענבר: 550-600 חנויות קולטים את המכלים.
ד"ר יוסי ענבר: אחרי לחץ שלנו התאגיד נתן לכל חנות שמוכרת מכלים ורוצה לאסוף אותם את האפשרות לבוא ולאסוף אותם ממנה בתנאי שאספה כ-1,300 מכלים כי זה לא כלכלי לבוא בשביל שתי פחיות.
ד"ר יוסי ענבר: 1,300 מכלים הם בנפח של מטר מעוקב שסביר לאחסן אותו במכולת.
אברהם פורז: אם המכולת היא מעל 28 מטר, עד 28 מטר אנחנו לא מחייבים אותו.
אופיר פינס-פז: איך מכולת של 29 מטר יכולה לאחסן את זה?
אברהם פורז: כמו שעשינו לפני 20 שנה.
אופיר פינס-פז: לפני 20 שנה, כמו בסרט "אסקימו לימון", שמנו את זה בחוץ בחצר, היינו מחזירים את זה למכולת, אחר-כך עוד פעם היינו מביאים את הבקבוקים למכולת.
אופיר פינס-פז: גם אני עשיתי את זה.
אברהם פורז: בגדול, היו לוקחים את האריזה ושמים את הבקבוק בתוך האריזה שבה הוא בא.
יצחק גורן: בתור ילד שעסק בענין הזה בחנות המכולת של אבא שלי היינו מסדרים את זה בחוץ ואחר-כך מעלים את זה לבוידעם.
יצחק גורן: עכשיו כמעט שאין חנות מכולת וסופרמרקטים עם מקום לאיחסון.
יצחק גורן: איפה הם מאחסנים את כל הסחורה שהיא בתהליך המכירה?
יצחק גורן: יש להם מחסנים.
עו"ד איתן ארז: אסור לאחסן אוכל עם שאריות של שתייה, אסור לאחסן שאריות של קולה עם אורז.
שאול יהלום: מי בא לקחת את 1.300 המכלים?
אברהם פורז: תאגיד המיחזור, הם באים ואוספים.
שאול יהלום: זה בחינם?
ד"ר יוסי ענבר: להיפך, הוא נותן לו 25 אגורות.
אופיר פינס-פז: כמה אספו עד היום מתוך סך הכל?
ד"ר יוסי ענבר: עד כמה שידוע לי אספו בסך הכל כ-2 מיליון בלבד, זו הערכה בלבד, אין לי נתון.
ד"ר יוסי ענבר: זה אחוז נמוך מאוד כי התהליך הוא בבנייה וצובר תאוצה.
ד"ר יוסי ענבר: התאגיד פועל מטעם רשתות השיווק והיצרנים, תאגיד שהוקם מכוח החוק.
ד"ר יוסי ענבר: זה שינוי שעשינו לקראת היצרנים, היבואנים והמשווקים.
ד"ר יוסי ענבר: כל הכסף – 25 אגורות כפול מספר הבקבוקים – נכנס לתאגיד הזה.
ד"ר יוסי ענבר: התאגיד הוקם שלא למטרות רווח כך שאף אחד לא עושה מזה קופה.
אופיר פינס-פז: מה הבעיה מבחינת יישום החוק?
ד"ר יוסי ענבר: התאגיד צריך לספק שירות עד נקודות הקצה, זו הבעיה העיקרית ביישום החוק.
ד"ר יוסי ענבר: האזרחים רוצים להחזיר, החנויות הקטנות פחות רוצות לקבל כי לא ניתן להן שירות.
ד"ר יוסי ענבר: על-ידי זה שאכפנו די בכוח על התאגיד לתת את השירות של איסוף 1.300 המכלים עד נקודות הקצה העסק יתחיל לרוץ.
ד"ר יוסי ענבר: מעבר לאכיפה יש גם פרסום.
ד"ר יוסי ענבר: השלב הבא מבחינת המשרד הוא בכך שעצרנו את הפרסום כדי לתת למערכת להתארגן.
ד"ר יוסי ענבר: נחדש את הפרסום, הציבור יגיע ואחוזי המיחזור יעלו.
ד"ר יוסי ענבר: בנוסף, התאגיד הוציא מכרז לכ-500-600 מכונות אוטומטיות לאסוף את המכלים.
ד"ר יוסי ענבר: המכונות האוטומטיות יוצבו במקומות שנאגרים בהם הרבה מכלים.
אופיר פינס-פז: אתה אומר שנאספו 2 מיליון מכלים, שזה בערך 2%.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת 98% לא חזרו.
אופיר פינס-פז: כל אחד מאתנו שילם 25 אגורות כפול 98 מיליון בקבוקים.
אברהם פורז: נניח שזה 100 מיליון מכלים, זה 25 מיליון שקל.
אופיר פינס-פז: מה קורה עם הכסף?
ד"ר יוסי ענבר: הכסף נמצא כרגע בתאגיד המיחזור ובעוד מספר חודשים, לפי החוק, נתחשבן עם תאגיד המיחזור.
ד"ר יוסי ענבר: בחודשים אוקטובר, נובמבר, דצמבר התאגיד היה צריך להשיב 50% מהבקבוק, לצורך הדיון 50 מיליון בקבוקים.
יצחק גורן: על-פי החוק, כדי לבנות את המערכת התאגיד צריך לצבור כסף כדי שהוא יוכל לעשות את כל המהלך הזה כי הוא ללא כוונת רווח ואין לו הכנסה.
אופיר פינס-פז: מה שאתם עושים זה "שירותרום" מאולץ?
אופיר פינס-פז: עד היום קניתי 200 בקבוקים, איפה הכסף?
אופיר פינס-פז: אני אמור לתת בקבוק ולקבל 25 אגורות.
אברהם פורז: על כל בקבוק שחברת קוקה-קולה מכרה היא גבתה 25 אגורות מהצרכן והעבירה 25 אגורות לתהליך המיחזור, הכסף שם.
אברהם פורז: השאלה היא למה עד עכשיו זה לא מצליח.
אברהם פורז: קודם כל, חלק מהציבור עדיין לא יודעים שיש חוק ולא מחזירים אלא ממשיכים לזרוק את הבקבוקים.
אברהם פורז: דבר שני, כדי שזה יעבוד טוב זה צריך להיות נגיש וקל.
אברהם פורז: אתה לא תבוא עם 20 אריזות כאלה ויטרטרו אותך כשתעמוד פעם אחת בתור בשביל 20 אריזות ואחר-כך תצא מהצד השני ושוב תעמוד בתור.
אברהם פורז: רק כשה
אברהם פורז: מכונות האוטומטיות יהיו נגישות זה יתחיל לעבוד.
אברהם פורז: למה אין מכונות אוטומטיות?
אברהם פורז: יש אלף ואחד תירוצים.
אברהם פורז: לדעתי זה גם מחדל של התאגיד.
אברהם פורז: מה שקורה הוא שעל כל 25 אגורות שהם לא מיחזרו יהיה להם קנס עוד 25 אגורות מעבר לכמות שהם צריכים למחזר.
נחמה רונן: אני אראה לך בחישוב איך למרות הקנסות הם נשארים עם כסף וכדאי להם לא להפעיל את המכונות.
נחמה רונן: יש פה בעיה אמיתית.
אופיר פינס-פז: אני רוצה שבכלל תפסיקו לגבות 25 אגורות.
אופיר פינס-פז: אני אומר למפעילי החוק: קודם תסתדרו, תהיו ערוכים מבחינה מקצועית.
אופיר פינס-פז: אני מייצג את הציבור, לא את המדינה.
אופיר פינס-פז: הציבור משלם ולוקחים ממנו 25 אגורות על כל בקבוק אבל הוא לא מקבל זאת בחזרה.
אברהם פורז: נניח שיש לך 10 פחיות אז I COULD NOT CARE LESS על 2.5 שקל ואתה זורק אותן לפח.
נחמה רונן: לא מדובר פה על מישהו שקנה 10 פחיות והוא מבקש לזרוק אותן, מדובר פה על אנשים שכן אוספים וזורקים אותן לאותם מרכזי איסוף בכלובים בפינות הרחובות ולא מחזירים אותן לסופרמרקטים, כי אנשים הם לא פראיירים, הם לא יבואו עם שקית שבה בקבוקים שהם אספו ויעמדו בתור לקופה בסופרמרקט רבע שעה בשביל להזדכות על 25 אגורות ואחר-כך ילכו לעשות את הקניות שלהם ויעמדו עוד פעם 20 דקות בתור לקופה.
נחמה רונן: עד שלא יהיו מכונות והענין הזה יהיה נגיש לציבור הציבור לא יחזיר.
נחמה רונן: זה היתרון של המכונות.
נחמה רונן: בארצות-הברית ובאירופה אנשים באים אל הסופרמרקט, הם לא צריכים לעמוד בתור כי יש שם אוטומטים, הם מכניסים לשם את המכלים וזה מוציא להם זיכוי.
נחמה רונן: עד שזה לא יהיה אנשים לא יחזירו.
נחמה רונן: אתה בדיוק עלית על הנקודה כי בינתיים גובים כסף מהציבור.
נחמה רונן: החוק חוקק לפני שנתיים, כל פעם היו הערכות אבל התאגיד לא קם וגם לא היה אינטרס להקים אותו.
נחמה רונן: עכשיו התאגיד כבר קם.
נחמה רונן: עשיתי חישוב של הסכומים.
נחמה רונן: אחרי חצי שנה יהיו בקופת התאגיד 43 מיליון שקל ממה שנמכר, מה-25 אגורות שאתה ואני משלמים.
נחמה רונן: אחרי חצי שנה רשאי המשרד לאיכות הסביבה להתחיל להפעיל את מערך הקנסות שלו ולקנוס את התאגיד, כפי שנקבע בחוק, על כל פחית פי שישה מהפיקדון.
נחמה רונן: מחישוב שעשיתי לתאגיד כדאי לא להציב את המכונות, להמשיך לגבות את הכסף כי בסוף השנה יהיו בקופה שלו מעל 100 מיליון שקל וכל קנס שהמשרד ישית עליו במשך שנה שלמה עדיין ישאיר לו כסף.
אברהם פורז: איך עשית את החשבון הזה?
נחמה רונן: על-פי החוק הם חייבים למחזר עד 50%.
יצחק גורן: זה לא נכון.
יצחק גורן: הם מחוייבים למיחזור של 50%, בשנה הראשונה יש להם פטור ממיחזור של 50%.
יצחק גורן: אם הם לא עומדים ביעד המיחזור של 50% - והיום הם לא עומדים בזה – אני גובה מהם את כל העלות הכוללת פי שניים.
יצחק גורן: זאת אומרת, אם בסכומים שלך הם צברו 40 מיליון שקל, הם צריכים להחזיר את כל הסכום למדינה.
עו"ד רות רוטנברג: וגם מעמידים אותם לדין פלילי.
נחמה רונן: אנחנו יודעים איך זה עובד.
נחמה רונן: ראיתי איך ראשי החברות הסלולריות פנו אל השר לאיכות הסביבה ולשר התקשורת ואיך הורדתם את ההתנגדות שלכם להצבת האנטנות.
נחמה רונן: לא כל כך מהר מעמידים לדין.
אברהם פורז: חברת-הכנסת רונן, את אומרת שזה לא יעבוד?
אברהם פורז: אני אומר לך שבסוף השנה זה יעבוד.
נחמה רונן: אם לא נגדיל את הקנסות על התאגיד ואם היד על התאגיד לא תהיה יותר קשה זה לא יעבוד.
נחמה רונן: אני בעד החמרה של הענישה לתאגיד.
יצחק גורן: אמרנו את זה בוועדת הכלכלה של הכנסת.
יצחק גורן: הטלנו עיצומים על שלושה יצרנים שלא סימנו על המכל "חייב בפיקדון" וניסו להתחמק מהחוק.
אופיר פינס-פז: המשרד לאיכות הסביבה, עשיתם סקר כדי לדעת אם הציבור מודע לכך שעל בקבוקי המים ובקבוקי הקולה כתוב שזה שווה 25 אגורות?
ד"ר יוסי ענבר: 70% מהציבור מודעים לחוק הזה.
אופיר פינס-פז: אני רוצה להגיד למדינה ולממשלה: זה שאתם תרוויחו כסף מהקנסות ומהתאגיד לא פותר את הבעיה של הציבור ולא משנה אם הציבור משלם לתאגיד או למדינה.
אופיר פינס-פז: אני, שאול, נחמה ואברהם מייצגים את הציבור ולציבור אמרו: תוסיף 25 אגורות, תקבל חזרה 25 אגורות, בסוף זה משחק אפס, והדבר הטוב שיצא למדינה הוא שיהיה מיחזור.
אופיר פינס-פז: עם כל הכבוד, בעיסקה הזאת רימו את הציבור, זו המציאות נכון לרגע זה.
אופיר פינס-פז: בעתיד הכול יהיה יפה, השמש תזרח וכל המדינה תהיה נהדרת אבל כרגע הציבור משלם בגדול ומי שמרוויח הוא תאגיד שאני לא יודע מיהו, או המדינה שתרוויח קנסות.
אופיר פינס-פז: הציבור לא מרוויח את מה שהבטיחו לו לא ברמת המיחזור ולא ברמת ההתחשבנות הכספית.
אברהם פורז: אם זה היה עובד פה מהרגע הראשון הייתי בטוח שבטעות הגעתי לשווייץ ואם הגעתי למדינה הנכונה.
אברהם פורז: בישראל זה עובד כך, עד שלא מונחת חרב חדה על הצוואר, עד שלא יתחילו עם הקנסות הכבדים העסק לא ירוץ.
אברהם פורז: אם אתה שואל אותי האם זה מוצדק שהמכונות האוטומטיות עדיין לא בשימוש?
אברהם פורז: אני אומר שזה לא מוצדק.
אברהם פורז: אתה חושב שזה מוצדק שהממונה על ההגבלים העסקיים סחב אותם במשך חצי שנה והם כן יכולים לדבר ביניהם, או לא יכולים לדבר ביניהם?
אברהם פורז: גם זה לא בסדר, כל ההתחלות קשות.
יצחק גורן: החוק הזה הוא לא חוק של הממשלה אלא חוק של הכנסת.
יצחק גורן: לא נכון להאשים את הממשלה בזה שהיא "עבדה" על הציבור, גם הכנסת לא.
אברהם פורז: שלושה שרים לאיכות הסביבה תמכו בחוק: החל ברפול, דרך דליה איציק, ודרך השר הנגבי.
אופיר פינס-פז: ברמה הקונספטואלית כי הרעיון הוא מצוין, השאלה היא בביצוע.
אברהם פורז: אני רואה את האור בקצה המנהרה בדמות מכונות אוטומטיות.
אברהם פורז: אני חושב שבימים אלה נסגר המכרז והן יגיעו.
אברהם פורז: אם זה עובד בשבדיה, בנורבגיה ובניו-יורק סיטי אין סיבה שזה לא יעבוד אצלנו.
אופיר פינס-פז: עורך דין איתן ארז, עמותת המינימרקטים, בבקשה.
עו"ד איתן ארז: אני מייצג מאות בעלי מינימרקטים ומכולות.
עו"ד איתן ארז: בינתיים הגשנו בג"צ.
איתן אביבי: היה כנס של 200 בעלי מינימרקטים ואתה לא מייצג.
אברהם בירנבאום: חבריך למפלגה, איתן אביבי חבר מרכז.
אברהם בירנבאום: שני משרדים שייכים לחברת בתי ארלזורוב.
אופיר פינס-פז: אני אומר עכשיו לפרוטקוול שאיתן אביבי לא דיבר אתי מלה, חצי מלה או רבע מלה לא על החוק, לא על התקנות ולא על צווים.
אברהם בירנבאום: איתן אביבי, אתה לא מייצג סוחרים, אתה מייצג את מפלגת העבודה.
עו"ד איתן ארז: אנחנו הגשנו בג"צ בעלות כבדה מאוד ובעבודה אדירה.
עו"ד איתן ארז: כאמור, אני מייצג מאות בעלי מינימרקטים.
עו"ד איתן ארז: לנו אין איפה להחזיק את המכלים.
עו"ד איתן ארז: 1,300 מכלים אלה 50 ארגזים ואין איפה להחזיק אותם.
עו"ד איתן ארז: בשביל 50 ארגזים צריך לקחת מחסן, לשלם שכירות, לשלם ארנונה, לקחת פועל ואז מתחילה בעיית ההובלה.
עו"ד איתן ארז: שאלו כמה נקודות קצה יש.
עו"ד איתן ארז: אם יש אלפי נקודות קצה הרי לא יגיעו אלינו כל יום, יגיעו אלינו פעם בחודש, ועד שיגיעו יכולים לעבור שבועיים, שלושה שבועות וחודש ואנחנו נצטרך להחזיק אצלנו אלפי בקבוקים.
עו"ד איתן ארז: לגבי המחסן.
עו"ד איתן ארז: לפי הוראות משרד הבריאות אסור לנו להחזיק באותו מחסן מזון כמו אורז, סוכר ודברים כאלה יחד עם שאריות של קוקה-קולה, מיץ ודברים שמושכים חרקים וזבובים.
עו"ד איתן ארז: החוק הזה לא עוסק במיחזור, הוא עוסק בפיקדון.
עו"ד איתן ארז: החוק חוקק הפוך: קודם חוקקו את הסנקציות, את הדברים הפליליים ואת הקנסות ואחר-כך חשבו איך לאסוף בקבוקים.
עו"ד איתן ארז: הטילו עלינו סנקציות פליליות בזמן שלא יצרו את המערכת שצריכה לטפל בזה.
עו"ד איתן ארז: אדוני שאל מי מרוויח מהחוק הזה.
עו"ד איתן ארז: זאת השאלה.
עו"ד איתן ארז: קודם כל הבנקים מרוויחים כי אצלם שוכבים כרגע אותם עשרות מיליונים, כסף של הציבור, שהם מגלגלים.
עו"ד איתן ארז: ירוויחו היבואנים של המכונות.
אופיר פינס-פז: מה הסיפור של היבואנים?
אופיר פינס-פז: ליבואנים של הפלסטיק והזכוכית יש השפעה על החוק הזה?
ד"ר יוסי ענבר: ממש לא.
עו"ד איתן ארז: איך עושים מיחזור אמיתי?
עו"ד איתן ארז: מיחזור אמיתי עושים באמצעות מרכזי איסוף ובאמצעות מכונות אוטומטיות שצריכים להעמיד אותן במרכזי הערים, בשום מקום לא עושים את המיחזור באמצעות קמעונאים כי לקמעונאים אין כסף, אין יכולת ואין כוח אדם לבצע את האיסוף והמיחזור.
עו"ד איתן ארז: אגב, אני חושב שסכום הפיקדון של 25 אגורות הוא נמוך מדי, אם הסכום היה חצי שקל, לאנשים היה אינטרס לאסוף את הבקבוקים בבית ולהביא אותם למרכזי איסוף אזוריים.
יצחק גורן: איך המינימרקטים מטפלים בבקבוקי הבירה של "טמפו"?
עו"ד איתן ארז: היא הנותנת, כי הפיקדון הוא 1.30 שקל.
עו"ד איתן ארז: כמה בירה יש?
עו"ד איתן ארז: זה מעט מאוד, היא אולי 1% מכלל מכלי המשקה, זה בטל בשישים.
ד"ר יוסי ענבר: 90 מיליון בקבוקים של בירה שחורה.
יצחק גורן: תיסע לבקר ב"טמפו" ותראה את כל הפחיות שמוחזרות.
עו"ד איתן ארז: אדוני שאל למה החוק לא חל על בקבוקים יותר גדולים.
עו"ד איתן ארז: יש עיוות יותר גדול, למה החוק לא חל על בקבוקי חלב?
עו"ד איתן ארז: החוק לא חל בכלל על חלב ומוצריו.
עו"ד איתן ארז: כנראה גורם אינטרסנטי חזק מאוד לחץ שזה לא יחול גם על חלב.
אברהם פורז: בגלל שזה מחמיץ וגורם מפגע בריאותי.
עו"ד איתן ארז: את הצווים האלה מבקשים להתקין מכוח סעיף 6 לחוק הפיקדון.
עו"ד איתן ארז: אנחנו טוענים שסעיף 6 הוא בלתי חוקי ועתירה לביטולו של סעיף 6 תלויה ועומדת בבג"צ.
אברהם פורז: מתי הוגשה העתירה?
עו"ד איתן ארז: לפני חודשיים.
אברהם פורז: מה עם השיהוי?
עו"ד איתן ארז: תטען את זה בבג"צ.
אופיר פינס-פז: למה לדעתך זה סעיף לא חוקי?
עו"ד איתן ארז: בגלל בעיית המע"מ.
עו"ד איתן ארז: כשאתה נכנס לאתר האינטרנט של המשרד לאיכות הסביבה יש שם שאלה: מה עם המע"מ על הבקבוקים?
עו"ד איתן ארז: הם בעצמם אומרים באתר שלהם שיש בעיה עם המע"מ והיא לא נפתרה.
עו"ד איתן ארז: כאשר בא אל המכולת שלך אספן עם 1000 בקבוקים, אתה צריך לתת לו 250 שקל במזומן.
עו"ד איתן ארז: אתה לוקח אותם 1000 הבקבוקים, אתה צריך להביא אותם לתאגיד המיחזור, תאגיד המיחזור אמור לשלם לך 250 שקל ואתה צריך להוציא על זה חשבונית ולשלם על זה 17% מע"מ.
עו"ד איתן ארז: אני רוצה להקריא מהאתר שלהם: "אני בית עסק.
עו"ד איתן ארז: מה קורה עם סכומי הפיקדונות לתשלומי המע"מ"?
עו"ד איתן ארז: עונה המשרד לאיכות הסביבה באתר שלו: "על סכומי הפיקדון יוטל כנראה מע"מ.
עו"ד איתן ארז: הבעיה העיקרית היא בתאגיד המיחזור שהוא מלכ"ר ואינו יכול להתחשבן עם המדינה.
עו"ד איתן ארז: במידה ולא נוכל, תיפתר סוגיה זו עם מנהל אגף המכס ומע"מ.
עו"ד איתן ארז: " הם מודים שיש בעיה עם מע"מ כאשר אנחנו צריכים לשלם 17% מע"מ על כל פיקדון.
אופיר פינס-פז: אתם משלמים?
עו"ד איתן ארז: כרגע אנחנו לא משלמים כי אנחנו לא מסוגלים לאסוף את הבקבוקים מהציבור.
אופיר פינס-פז: ברגע זה אתה מייצג כ-600 מינימרקטים ואתה אומר לי: אני לא מכיר בחוק, אני לא אוסף, אין לי יכולת לאסוף, אני צריך לשלם מע"מ.
אופיר פינס-פז: אתה אומר שאתה לא מסוגל ואתה לא רוצה ליישם את החוק.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לשאול אותך: אם אני בא אליך מחר עם שני בקבוקי קוקה-קולה, אתה אומר לי: אל תבלבל לי את המוח?
עו"ד איתן ארז: אתה בא עם בקבוקים שקנית אצלי, או אצל מישהו אחר?
עו"ד איתן ארז: אני רוצה לחדד את זה.
אופיר פינס-פז: קניתי אצלך, אתה בעל המכולת שלי.
עו"ד איתן ארז: אם אני בעל המכולת שלך ואתה בא אלי עם שני בקבוקים שקנית אצלי זה ענין אחר.
עו"ד איתן ארז: הענין הוא שיכולים לבוא אלי אספנים שאוספים במזבלות או ברחוב 2000 ו-3000 בקבוקים שלא קנו אותם אצלי ולהגיד לי: תספור פה עכשיו 700 שקל ותאחסן אותם.
עו"ד איתן ארז: יש המון אספני בקבוקים בכל אזורי המסעדות.
ד"ר יוסי ענבר: הם לא באים אליך, הם באים לנקודות האיסוף.
עו"ד איתן ארז: כשאתה הולך למסעדה אתה יכול להגיד בסוף הארוחה למלצר, או לבעל המסעדה, שאתה רוצה לקחת את שני הבקבוקים ששתית הביתה, זו זכותך.
עו"ד איתן ארז: ד"ר יוסי ענבר; לא נכון.
עו"ד איתן ארז: החוק פטר מסעדות מגבייה ומהחזרה.
עו"ד איתן ארז: כמובן שאף אחד לא עושה את זה.
עו"ד איתן ארז: הבקבוקים נשארים במסעדות ובסוף הלילה המלצרים אוספים את כל הבקבוקים, מביאים אותם לאיזו פיצוציה או למינימרקט ליד המסעדות ופתאום מביאים לו עוד 500 בקבוקים בלילה.
עו"ד איתן ארז: אותו בעל מכולת חייב לספוג באמצע הלילה 500 בקבוקים, לשלם כסף מזומן, לאחסן ולמיין אותם לפי סוגים: קולה, טמפו, מים, ואחר-כך הוא צריך להחזיק אותם אצלו חודש, חודשיים, עד שיבוא מישהו מתאגיד המיחזור ויקח אותם.
עו"ד איתן ארז: אלה גזירות שאנחנו לא יכולים לעמוד בהן ואנחנו גם עוברים עבירות פליליות של מע"מ.
עו"ד איתן ארז: הצו של ברירת קנס שמבקשים לאשר פה היום הוא על פניו בלתי חוקי כי הוא מכוח סעיף 6 שהוא סעיף בלתי חוקי.
עו"ד סיגל קוגוט: הוא לא מכוח סעיף 6, הוא מכוח סעיף 4 שאפילו לא עתרתם נגדו.
אופיר פינס-פז: בבקשה, מר בירנבאום.
אברהם בירנבאום: אני יושב-ראש ארגוני הסוחרים בישראל.
אברהם בירנבאום: אנחנו מייצגים כ-9,000 סוחרי מכולת ברחבי הארץ, מיעוטם הקטן מינימרקטים.
אברהם בירנבאום: מדובר באנשים מבוגרים מאוד, פשוטים, קשי יום שעובדים מצאת החמה עד כלות הנשמה.
אברהם בירנבאום: עוד לפני קום המדינה היה מיחזור חכם שנמשך עשרות שנים וקיים גם היום עם בקבוקי הבירה.