GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה שהם: אחרי שישבנו בוועדת החוקה על נושא האסירים קראנו היום שלפי הצפי יהיו בשנים הקרובות 10,000 אסירים בעוד שאנחנו דיברנו על 1,000; פתאום התעוררנו ואין מים; פתאום התעוררנו ויש בעיה של אוויר; פתאום התעוררנו וראינו שיש בעיה של תחבורה.
שלמה שהם: מדינה בהפתעה.
שלמה שהם: משהו אישי.
שלמה שהם: אמרתי לעצמי הרי פנסיה אין לך – אפרופו המשכורת, אני מוותר על פנסיה בשביל לקבל את המשכורת כעובד המדינה, 6,000 שקל נטו לחודש, 12,000 ברוטו.
שלמה שהם: ככל שאני שומע יותר ומקבל פידבקים מהציבור מסתבר שהתפקיד הזה חיוני ברמה של מתן חוות דעת.
שלמה שהם: יש פחד שאפסול חוקים, אין לי סמכות לפסול חוקים אבל בהחלט יש לי סמכות לתת תיאום מינימלי בין דברי חקיקה שונים בקשר לעתיד, יכולת של הסתכלות קדימה.
שלמה שהם: אפשר לדבר פה על תקציב אבל זה לא הנושא.
שלמה שהם: הדברים האלה הם חיוניים למדינה, במיוחד לפרלמנט, שסוף סוף הוציא דבר חקיקה.
שלמה שהם: לכן אני מכבד את כל המציעים, ולא רק את טומי, שנותן למימד של העתיד להסתכל קדימה.
שלמה שהם: יש פתגם שאומר: אנחנו מחזיקים את העולם לא רק כיורשים של הורים אלא כפקדון עבור ילדינו וזה חלק אינהרנטי מהתפקיד שלנו.
שלמה שהם: חיוני שהדבר הזה יבוא לידי ביטוי.
שלמה שהם: כפי שאתם מכירים אותי, למרות הסערות שבאו ויבואו – אני מקווה שהגלים הגדולים כבר עברו – המחוייבות שלי היא לתת לענין הזה משקל, משמעות ותוקף.
שלמה שהם: לשם כך אני יושב פה ולשם כך לקחתי את התפקיד הזה.
שלמה שהם: כל סוף הוא איזו שהיא התחלה חדשה.
שלמה שהם: אני באמת רוצה לומר תודה לחברי הכנסת שמאחורי הקלעים כשכבו מאורות המדיה.
שלמה שהם: באמת היתה פתיחות, היתה הבנה, ניתן היה לגשר בין קצוות ולהגיע למחשבות פתוחות.
שלמה שהם: אני מקווה ומאמין שהדבר הזה ימשיך ויאפיין את הכנסת הזאת גם בעתיד.
שלמה שהם: תודה רבה לכולכם.
אופיר פינס-פז: שלמה, תודה רבה.
אופיר פינס-פז: תמה הישיבה.
אופיר פינס-פז: I would like to open this meeting of the Constitution, Law and Justice Committee of the Knesset.
אופיר פינס-פז: We are having a special meeting today with Jewish Parliament members from all over the world.
אופיר פינס-פז: I am going to speak in Hebrew.
אופיר פינס-פז: The speeches will be translated, so that everyone can speak in whatever language he chooses.
אופיר פינס-פז: אני רוצה, ברשותכם, להודות לכנסת, ליושב ראש הכנסת ולצוות שפעל מטעמו, לחברת הכנסת קולט אביטל, שנדמה לי שהיא עשתה במלאכה מטעם חברי הכנסת, ולפורום הישראלי, על היוזמה החשובה בעיניי ובעיני חברי כנסת אחרים ששמעתי את דעתם בעניין.
אופיר פינס-פז: אנחנו מכנסים את הכינוס הזה בכנסת, בירושלים, בשבוע הזה.
אופיר פינס-פז: אני סבור שהמכנה המשותף בינינו הוא באמת רחב.
אופיר פינס-פז: קודם כל – כולנו פוליטיקאים, נציגי ציבור, נבחרי ציבור.
אופיר פינס-פז: שנית, כולנו מייצגים אינטרס מאד מאד חשוב.
אופיר פינס-פז: כולנו בני עם אחד – למרות שאצלנו, בכנסת, יש כמובן חברי כנסת שאינם יהודים, אבל בפורום הזה כולנו בני העם היהודי.
אופיר פינס-פז: כולנו חרדים להמשכיותו של העם היהודי, וכולנו חרדים לביטחונה, שגשוגה, וחיזוקה של מדינת העם היהודי, היא מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: על רקע בסיס הפעולה המאד יציב וסולידי הזה, אני חושב שצריכה להתפתח גם תוכנית עבודה ממשית, אופרטיבית, פרגמטית, שיכולה לגרום לכולנו לשתף פעולה על נושאים שחשובים לנו.
אופיר פינס-פז: למשל, הנושא שהוא היום על סדר היום, נושא המאבק בטרור העולמי.
אופיר פינס-פז: זה נושא שהוא חיוני.
אופיר פינס-פז: זה נושא שבהחלט מסכן את ביטחונה של מדינת ישראל, מסכן את ביטחון תושביה.
אופיר פינס-פז: זה נושא שברור לכולם היום שהוא לא רק בעיה של מדינת ישראל אלא בעיה של מדינות רבות וחברות רבות בעולם.
אופיר פינס-פז: לכן אני חושב שנושא מהסוג הזה חייב להיות נושא שבו העמדות שאנו מייצגים באות לידי ביטוי, לא רק בישיבה הזו ובכנס הזה, אלא בהרבה מאד מפגשים אחרים.
אופיר פינס-פז: כולכם מכירים את ה- IPU, ארגון הפרלמנטים העולמי.
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת זאב בוים ואני מייצגים בו את ישראל.
אופיר פינס-פז: אנחנו רוצים להביא לכינוס הקרוב במרוקו שורה של החלטות בהן אנחנו נדרוש מכל הפרלמנטים בעולם להילחם בטרור.
אופיר פינס-פז: גם אתם מייצגים פרלמנטים, והיה חשוב שהפרלמנטים שאתם מייצגים יבואו בדיוק עם אותן דרישות לכינוס במרוקו, בחודש מרץ הקרוב.
אופיר פינס-פז: זו לא צריכה להיות רק דרישה של מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז: לי חשוב שזו תהיה דרישה של קנדה, של צרפת, של אוסטרליה ושל כל המדינות, כדי שלא יתקבל הרושם כאילו שרק את ישראל מטרידה בעיית הטרור וששאר המדינות אדישות לבעיה.
אופיר פינס-פז: זו דוגמה אחת ליכולת שלנו כחברי פרלמנטים מכל העולם לשתף פעולה באופן אמיתי, על דבר שהוא חשוב מאד לכולנו.
אופיר פינס-פז: הישיבה הזו היא ישיבה שחייבת להיות תכליתית.
אופיר פינס-פז: לצערי, בגלל שאתם משתתפים בעת ובעונה אחת בחלק גדול מאד מישיבות ועדות הכנסת היא צריכה להיות קצרה, באופן יחסי.
אופיר פינס-פז: בפתיחת הישיבה נאפשר ליהודית קרפ, שהיא המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, להציג את עמדת משרד המשפטים בכל מה שנוגע לחקיקה הקיימת והחקיקה שנמצאת בהכנה, בנוגע למאבק בטרור.
אופיר פינס-פז: ארווין קוטלר יציג את הצד הקנדי או האוניברסאלי - אני לא יודע בדיוק.
ארווין קוטלר: אני אציג את שניהם.
אופיר פינס-פז: אלן בייקר רוצה גם הוא להתייחס לעניין ברמה המשפטית והלגליסטית.
אופיר פינס-פז: לאחר מכן נקיים דיון ממוקד של חברי הפרלמנטים היהודים והישראלים.
יוסף לפיד: יש לי הצעה לסדר.
יוסף לפיד: אנחנו כל הזמן מדברים אליהם, ואנחנו בקושי שומעים מה יש להם לומר.
יוסף לפיד: אני מציע שניתן להם לדבר יותר, ואנחנו נדבר פחות.
יהודית קרפ: אני אנסה להיות תמציתית.
יהודית קרפ: ראשית, כחברה לשעבר בפורום הישראלי, אני רואה לי לעונג להשתתף במפגש הזה, שהפך כבר למסורת.
יהודית קרפ: התבקשתי לדבר כאן על החקיקה בישראל בתחום של מניעת הטרור.
יהודית קרפ: כיוון שישראל משחר היווסדה מתעמתת ללא הרף עם מלחמות וטרור, יש בה סדרה ארוכה של דברי חקיקה שעוסקים בתחום הטרור, בהגדרת עבירות, בהגדרת סמכויות למלחמה בטרור.
אופיר פינס-פז: סליחה שאני עוצר אותך, שכחנו להציג את הנוכחים.
אופיר פינס-פז: אני אופיר פינס-פז, ואני ממפלגת העבודה, ואני יושב ראש הוועדה.
אופיר פינס-פז: לצידי פרופ' אמנון רובינשטיין מ"מרצ", שהיה יושב ראש הוועדה לפניי, והיה גם שר החינוך.
אופיר פינס-פז: לידו – חבר הכנסת אליעזר כהן, מסיעת "האיחוד הלאומי", ולידו חבר הכנסת טומי לפיד, יושב ראש מפלגת "שינוי".
אופיר פינס-פז: נמצאים אתנו גם חבר הכנסת זאב בוים, יושב ראש סיעת "הליכוד" ויושב ראש הקואליציה, חבר הכנסת נסים זאב מסיעת "ש"ס", וחבר הכנסת שאול יהלום מסיעת "המפד"ל", שהיה גם הוא יושב ראש ועדת החוקה בעבר, וגם היה שר תחבורה.
אופיר פינס-פז: אירווין קוטלר – חבר פרלמנט מקנדה, ג'ימל איישווילי מגרוזיה, סיד מתיאס מאילינוי, ג'ק בלום מדרום אפריקה, בן בריסקו מאירלנד, מתיאס ארשי מהונגריה, אגוסטין זבר מארגנטינה, אנדרו פליישמן מקונטיקט, ארצות הברית, ג'רי גרפשטיין מקנדה, פיטר הורוביץ מדרום אפריקה, סטפן קזימיר מרומניה, נחום ברגשטיין מאורוגוואי, אגון לנסקי, מצ'כיה, מייקל דנבי מאוסטרליה.
יהודית קרפ: אני יהודית קרפ, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, וגם חברה בוועדת האו"ם לזכויות הילד.
יהודית קרפ: כפי שאמרתי, כיוון שישראל היתה צריכה להתמודד עם טרור משחר היווסדה, יש לנו שורה של חוקים שגם קובעים עבירות בתחום הטרור, גם נוגעים לסמכויות, גם עוסקים בתחומים כגון – מימון טרור, חילוט הון ששייך לטרור, פעולות אדמיניסטרטיביות כלפי ארגוני טרור, ושורה של חזקות ודרכי הוכחה בתחום הזה.
יהודית קרפ: מבחינת סמכויות השיפוט של בתי המשפט, למדינת ישראל יש סמכות אקס טריטוריאלית לשפוט בעבירות שהן עבירות נגד המדינה או נגד העם היהודי.
יהודית קרפ: בהקשר הזה, אני חושבת שיכול לעניין את המשתתפים כאן, שבחוק העונשין במדינת ישראל יש לנו סעיף שקובע שלבתי משפט בישראל יש סמכות לשפוט אדם שעבר עבירה נגד יהודי באשר הוא יהודי.
יהודית קרפ: זה אחד מהביטויים הנדירים בתחום דיני העונשין, שהמאפיינים של מדינת ישראל כמדינה יהודית באים לידי ביטוי בהם.
יהודית קרפ: מלבד זאת יש למדינת ישראל סמכות שיפוט אקס טריטוריאלית על כל עבירה שנעברת כלפי תושב או אזרח של מדינת ישראל.
יהודית קרפ: רשימת החוקים שלנו היא מאד ארוכה.
יהודית קרפ: היא כוללת את הפקודה למניעת טרור משנת 48, שהיתה אחד מדברי החקיקה הראשונים שנחקקו במדינת ישראל ועדיין משרתת אותנו בתור דבר חקיקה ראשי בהתמודדות עם הטרור.
יהודית קרפ: יש לנו את תקנות ההגנה – שעת חירום, מ- 1945, שהן מורשת מהשלטון הבריטי.
יהודית קרפ: מדינת ישראל, משום שהיתה במצב חירום לאורך כל התקופה, לא ביטלה את התקנות האלה ועדיין עושה בהן שימוש.
יהודית קרפ: יש פרק בחוק העונשין שעוסק בהתאגדויות אסורות, סעיפים בחוק הטייס, עבירות שבשיפוט חוק הטייס – ביטחון התעופה האזרחית, שעוסקים בעבירות ואמצעים נגד טרור במטוסים.
יהודית קרפ: חוקקנו בשנת 2000 את חוק איסור הלבנת הון שגם הוא משתייך בחלקו לנושא של מלחמה בטרור, משום שהטרור הוגדר בתור עבירת בסיס שהמלחמה בהלבנת הון מסתובבת סביבו.
יהודית קרפ: כתוצאה מכך, במדינת ישראל, העברת כספים או הלבנת כספים שמקורם בטרור, או שמיועדים לטרור, היא עבירה לפי חוק הלבנת הון.
יהודית קרפ: מכוח החוק הזה, וגם מכוח כל החוקים האחרים שהזכרתי, אפשר לחלט את הרכוש הזה.
יהודית קרפ: אני רוצה להזכיר גם את חוק המעצרים המינהליים שקיים במדינת ישראל, שמאפשר מעצרים בדרך אדמיניסטרטיבית במקרים שבהם אי אפשר להגיש כתב אישום וללכת על המסלול הפלילי.
יהודית קרפ: אנחנו נמצאים עכשיו בשלב של חקיקה של חוק למאבק בארגוני פשיעה.
יהודית קרפ: זו הצעת חוק שקובעת יסודות של עבירה חדשים לעניין הפשע המאורגן בישראל, וכמובן שההצעה הזו מתייחסת גם לפעולת טרור.
יהודית קרפ: ההגדרות של העבירות במרבית החקיקה שהזכרתי מתייחסים למילוי תפקיד בהנהגה של ארגון טרור, לחברות בארגון טרור, לפרסום דברי שבח ואהדה, לפרסום קריאה לתמיכה בארגון טרור, החזקת חומר תעמולה, העמדת מקום למפגשים, מימון טרור ועוד שורה של עבירות שהעונש עליהן נע בין 20 שנות מאסר לבין חצי שנת מאסר.
יהודית קרפ: אני חושבת שלא ראוי שאכנס לפרטי החקיקה בסקירה הקצרה שלי.
יהודית קרפ: אני רק רוצה לציין כאן נושא שאני רואה לעצמי חובה להעלות אותו במעמד כזה.
יהודית קרפ: אני רוצה לציין את המאבק המיוחד של מדינת ישראל בטרור באמצעות חקיקה ואכיפה כמאבק מתוך רצון לשמור על האיזון שבין זכויות אדם לבין המאבק בטרור.
יהודית קרפ: האיזון הזה הוא מאד קשה והוא הולך ונעשה קשה יותר ויותר ככל שהתופעות של הטרור מאיימות יותר.
יהודית קרפ: העשייה במשרד המשפטים, וגם בכנסת, היא ניסיון בלתי פוסק להתמודד על שמירת קו הגבול הנכון בין זכויות נאשמים, בין זכויות אדם מבחינת חרויות הפרט,לבין הצרכים של המאבק בטרור.
יהודית קרפ: אנחנו – אני מוכרחה לומר בצער, נמצאים בצומת דרכים מאד קשה היום.
יהודית קרפ: בגלל ההתעוררות של מדינות העולם להילחם בתופעות הטרור בצורה נחושה ובלתי מתפשרת, אנחנו מוצאים נטייה וחקיקה שבאופן ברור מטה את כף האיזון בין זכויות לבין צרכי המלחמה בטרור, לכיוון המלחמה בטרור.
יהודית קרפ: אם ניקח את ארצות הברית בתור דוגמה, החקיקה שקבעה את נושא בתי המשפט הצבאיים, שבמסגרתם אמורים להיות מועמדים לדין חברי ארגון "אל קאעידה" מתוך שלילה של זכויות יסוד של הליכי משפט הוגנים, מתוך שינוי הרכב שופטים, מתוך דילוג על שקלולים ואיזונים אחרים – זה מעמיד קושי מסוים בהעמדת האיזון הנכון כפי שמצאנו אותו עד עכשיו.
יהודית קרפ: אני מאמינה שאנחנו חייבים ללמוד מהניסיון, לא לשקוט על השמרים, ולמצוא את הדרכים ואת החסרים שיש בידי כוחות הביטחון והמשטרה למאבק בטרור.
יהודית קרפ: עם זאת, אסור לנו לשכוח שאנחנו מדינה דמוקרטית, שבה זכויות הפרט הן זכויות יקרות ושאם אפשר לומר שהטרור עשוי להצליח במשהו, זה לא בעובדה שלא נוכל להתגבר עליו באמצעים צבאיים או באמצעים אדמיניסטרטיביים אלא זה יכול להיות בעובדה שמדינת ישראל תאבד את האיזונים והריסונים שלה לעניין זכויות אדם, וזה הוא הצומת שאני חושבת שהוא צומת קשה מאד.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לציין שכמובן, במדינת ישראל, כל החקיקה הזו עומדת כל הזמן בפני ביקורת שיפוטית מאד אינטנסיבית.
אופיר פינס-פז: יש אצלנו אין סוף פניות לבית המשפט העליון בשבתו כבג"ץ, ובשבתו כערכאת ערעורים, כך שהדברים אצלנו הם תחת עין פקוחה של בית המשפט העליון, שבין היתר צריך לאזן בין אותם דברים שיהודית קרפ דיברה עליהם.
אירווין קוטלר: I will speak in English, mainly because it appears to be the common language of most, if not all the members of Parliament from outside Israel, and the language understood by Israelis.
אירווין קוטלר: It has been said all over the world that on September 11th the world was changed.
אירווין קוטלר: I do not know if the world changed on September 11th, or whether what was revealed with the evil underside of the world that was already there, but what is clear is that September 11th has impacted on our politics and on our psychics.
אירווין קוטלר: I can just say in one general sentence: there was no discussion of terrorism, let alone a counter terrorism policy on the Canadian Parliamentary agenda before September 11th.
אירווין קוטלר: None.
אירווין קוטלר: In fact, before I became a Member of Parliament, some two and a half years ago, as a Law professor, I recommended to them a counter terrorism Law and policy.
אירווין קוטלר: There was no reaction or response by the Canadian Government at that time.
אירווין קוטלר: Since September 11th, the question of counter terrorism has dominated the Canadian Parliamentary agenda, and just before we came to Israel we in fact adopted a comprehensive counter terrorism Law for the first time.
אירווין קוטלר: There were hearings before both Committees in the House of Commons, which is the elected group of representatives, and before the Senate that held hearings on the legislation, so we had the two chambers, the House of Commons and the Senate that held hearings on the legislation.
אירווין קוטלר: What I would like to do now is summarize the essential principles that underline the Canadian legislation.
אירווין קוטלר: This is in line with what the chairman said.
אירווין קוטלר: I am going to try to summarize principles that could apply in any country that seeks to enact anti terrorism legislation.
אירווין קוטלר: That could be useful for the International Parliamentary Union meeting that the chairman mentioned, and also relate to the particular concern that Yehudith Karp mentioned, and which we had in Canada, and which I suspect are another jurisdiction, namely the tension between counter terror legislation and civil liberties.
אירווין קוטלר: This brings me to the second point.
אירווין קוטלר: The fact that counter terrorism legislation is intended to protect human rights and human security does not mean that there are no civil libertarian concerns.
אירווין קוטלר: I can tell you that before our Parliamentary Committees these civil libertarian concerns dominated the discussion.
אירווין קוטלר: I will even add: most of the non-Governmental human rights organizations in Canada that came before our Parliamentary Committees opposed the draft legislation.
אירווין קוטלר: They felt that the draft legislation went too far.
אירווין קוטלר: I am going to summarize very briefly the collection of concerns raised by all the civil liberties organizations in Canada, in one line: one was that the definition of what constitutes a terrorist activity must be narrowed and circumscribed.
אירווין קוטלר: If it is over-broad it will infringe on legitimate protest, advocacy, etc.
אירווין קוטלר: even when it is otherwise addressed by the criminal Law.
אירווין קוטלר: Four, that we need comprehensive oversight approaches, in other words: juridical review, Parliamentary accountability, etc.
אירווין קוטלר: In the draft part of the legislation, the judiciary with respect to the Canadian chart of rights and freedom which we have, which is the bill of rights, while there was justifiability for the anti terrorism legislation, and still is, there was an attempt in the draft legislation to exclude the application of the court in certain particulars.
אירווין קוטלר: That has been changed.
אירווין קוטלר: Finally, there is what I would call: ‘‘a minority rights concern’’, in particular, Moslem and Arab groups in Canada came before the Committee to say that they were concerned that they would be singled out for differential treatment, for example racial profiling.
אירווין קוטלר: They said that since September 11th that was already happening, and they wanted to be sure that this would not happen in an unfortunate application of the Law.
אירווין קוטלר: The fourth principle, the contextual principle, that is that any counter terrorism Law and policy must take account of the nature of this trans-national existential threat of terrorism.
אירווין קוטלר: What September 11th revealed is that we have a new Phenomenon.
אירווין קוטלר: I will summarize my own summary of it before the committee.
אירווין קוטלר: Some of the features of this new terrorism included Israel knows just too well: the increasingly lethal or violent face of terrorism as in the deliberate mass murder of civilians in public places, the increasing incidents of terrorism that are associated with political, ideological or religious extremism, the growth in threat of destructive economic and cyber terrorism, which seeks to paralyze the civilian infrastructure, the teaching of contempt and the demonizing of the other as preparation for acts of terror, the potential use of weapons of mass destruction, which has become more imminent, with the discovered evidence, for example, that the Bin Laden group was seeking to access such weapons of mass destruction.
אירווין קוטלר: Tomi Lapid in fact warned us against the combination of both acts of terror and use of weapons of mass destruction in our earlier meeting this morning.
אירווין קוטלר: What is particularly relevant to all Parliamentarians here, and of course in Israel, is the increased vulnerability of open and technologically advanced societies, like Canada, Israel, the U.S.
אירווין קוטלר: and the Europeans, etc.
אירווין קוטלר: to this threat of terror.
אירווין קוטלר: This brings me to the next principle, what we call: ‘‘the international criminal justice moral’’.
אירווין קוטלר: In other words, we are not dealing with a domestic criminal.
אירווין קוטלר: We are dealing with the trans-national criminal.
אירווין קוטלר: We are not dealing with domestic crimes, we are dealing with crimes against humanity.
אירווין קוטלר: Therefore, the domestic criminal justice moral is insufficient and inadequate.
אירווין קוטלר: We need an international criminal justice system.
אירווין קוטלר: That means, and this will be relevant for the IPU, that no one state alone can combat terror.
אירווין קוטלר: It has to be an international combating of terror.
אירווין קוטלר: Two-that all states must become state parties to the 12 anti terrorism treaties and enact domestic legislation to give effect to those 12 anti terrorism treaties and including the recent United Nations Security Council resolution.
אירווין קוטלר: The 6th principle is called ``the prevention principle``, that the raised on net for counter terrorism legislation has to be organized around a culture of prevention and preemption, of preventing the attack before it occurs, rather than bringing to justice people after it occurs.
אירווין קוטלר: You want to try and have in your legislation investigative and criminal procedures that will be of a preventative character, rather that just bringing terrorists to justice after the fact.
אירווין קוטלר: Our legislation includes new and novel approaches in that regard.
אירווין קוטלר: I will not go into them now, I am just using them as an example, as they are under the principle of prevention.
אירווין קוטלר: The 7th principle is proportionality.
אירווין קוטלר: Because the threat is extra ordinary, the legislation has to be extra ordinary, but even if it is so, it has to be proportionate.
אירווין קוטלר: I think that this is understood.
אירווין קוטלר: The 8th is what you would call here in Israel: ‘‘the draining of the swamp principle’’.
אירווין קוטלר: By that we mean that there has to be a national and international commitment to deny base and sanctuary anywhere to terrorists and terrorism, including measures that will penalize state sponsors that give terrorist movement any aid or comfort whatsoever, and the national and international commitment, as Yehudith Karp mentioned it with respect to Israel, to starve all terrorists organizations of any financial support or access to arms.
אירווין קוטלר: Therefore, this has to be cut off.
אירווין קוטלר: Legislation and they have been extended to hate on the Internet and the like.
אירווין קוטלר: So these are the 9 principles, these are some of the civil libertarian concerns, but we have tried to approach it that anti terror legislation is legislation to protect human security.
פיטר הורוביץ: Have you shifted the burden of proof in your legislation?
אירווין קוטלר: No.
אירווין קוטלר: We have not shifted the burden except on one part, and I do not want to go into details.
אירווין קוטלר: It is an important part.
אירווין קוטלר: We have a situation whereby the Solicitor General, when he has reasonable grounds to believe that an individual or a group is a terrorist organization to list them as a terrorist organization.
אירווין קוטלר: He does not have to get the approval of Cabinet.
אירווין קוטלר: Than it is the burden of terrorist organization acts to remove itself from that list, either by representation to the Solicitor General, and if that does not succeed, access to the Court, and seek juridical review to get them removed.
אירווין קוטלר: I should say that I was one of those who felt that the terrorist organization should first be given notice and a hearing, and only after that be listed, but the feeling of the majority of legislators was that this would undermine the struggle against terrorism, and that they should be listed first, and then they have the right to apply.
נחום ברגשטיין: In the Uruguayan Parliament nothing was changed after September 11th, because we focused on the international law, not on the internal law.
נחום ברגשטיין: In the internal law we try that the definition of terrorism will be politically applicable, not only technically.
נחום ברגשטיין: We have internal laws concerning motivation to produce general fears.
נחום ברגשטיין: Instead of trying to define the offenses we try to concentrate on the motivations to produce general fear in the population.
נחום ברגשטיין: For us, the international law is very important, and we have a struggle with the left wing parties in our parliament to approve the international treaties, that impose the obligations.
נחום ברגשטיין: They sometimes approve internal laws at a later stage, but basically we are trying to approve international treaties and extradition treaties, because historically the terrorist crime begins as an exception to the political crime in the framework of extradition.
נחום ברגשטיין: Now, in a new extradition treaty we included a definition of a terrorist crime and it was finally approved and this will be an internal Law in Argentina, Brazil, Paraguay, Uruguay, plus Bolivia and Chile.
אגוסטין זבר: I found Prof.
אגוסטין זבר: Cotler‘s exposition very interesting.
אגוסטין זבר: I have some questions: this list of terrorist groups or organizations that you mentioned is going to be an international list of organizations around the world, wherever they operate.
אגוסטין זבר: If that is so, how are you going to be noticing all these people that are going to be in the list?
אירווין קוטלר: The first thing, the determination as to whether an organization is a terrorist organization to be listed as such, is one that I said that is effectively made by the Canadian Cabinet on the recommendation of the Solicitor General, following upon information that is received from intelligence agencies all over the world, but an independent judgment made by the Canadian intelligence agencies and then make the recommendation to the Solicitor General, and that makes the recommendations to the Cabinet.
אירווין קוטלר: The notice is the same as, for example, now we have frozen the assets of the Hamas, Islamic Jihad and the like.
אירווין קוטלר: There was a debate in the Canadian Parliament, as we have initially frozen the assets of the military wing of Hamas, but not the political wing of Hamas.
אירווין קוטלר: Somebody said: who are you going to give notice to-the military wing and not the political wing?
אירווין קוטלר: So the position now is: once an organization is declared to be a terrorist organization, and it is so listed, than everybody in Canada is put on notice, that any cooperation with, financing of, participation with, etc.
אירווין קוטלר: will be committing a criminal offense, so it will be applying to Canadians to put them on notice, that any involvement that they have with that listed terrorist group will subject them to a criminal offense, and anyone of those terrorist groups that is found in Canada could be brought to Justice within Canada.
פיטר הורוביץ: I have a great deal of experience, unfortunately in this arena, but from the other side.
פיטר הורוביץ: In South Africa, when the Nationalist Government took over, and instituted their racist dictatorship, they instituted many other things that Irwin Cotler has been defending here.
פיטר הורוביץ: For instance, they would list organizations as communists.
פיטר הורוביץ: Like the good Nazis that they were and are, the question of who was a communist was decided by the Minister.
סטפן קזימיר: אדוני היושב ראש, חברים יקרים.
סטפן קזימיר: אני פרופסור לספרות רומנית באוניברסיטה של בוקרשט, אבל בפרלמנט אני חבר בוועדת החוקה, כדי לשמור שלא יהיו בחוקים שגיאות דקדוק.
סטפן קזימיר: אצלנו, ברומניה, הפילולוגים היותר מפורסמים היו תמיד יהודים.
מייקל דנבי: Before we come to the issues of constitutional law, the issue of counter terrorism since September 11th and the issue of Al Kaida in particular, the thing that has surprised many of us is the level of Saudi involvement in this.