GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחזקאל סיבק: אני חייב להגיד שאני לפחות יוצא קצת מבולבל.
יחזקאל סיבק: אני לא משוכנע לגבי מסד הנתונים, לא לגבי הנתונים ספציפית, לגבי מספרי התיקים ואני מקדים ואומר, אני חושב שחלק גדול מהעבודה שאתם עושים היא עבודה טובה, אבל עדיין אני חושב שנתונים כמו היקף הפעולות שמבצעת הרשות במסגרת המסלול המקוצר – אני מצד אחד שומע רק עיקולי רכב ועיקולי בנקים, מצד שני אני קורא בדוחות תפיסת רכב, כשאני יודע שתפיסת רכב היא מינימום 1,500 שקל, שבתיק של 4,000-5,000 שקל, 1,500 שקל יכול להגיע עד מחצית התיק.
יחזקאל סיבק: אני מפנה את אדוני לדוחות.
יחזקאל סיבק: אני קורא למשל את נושא שכר הטרחה.
יחזקאל סיבק: שכר טרחה א' בתובענות, אנחנו לא קיבלנו שום נתון על היקף התובענות בהוצל"פ, אנחנו לא שמענו מה עושים עם 30% הזוכים שלא מוותרים על שכר טרחה א', האם הם מעבירים את זה לעצמם?
יחזקאל סיבק: האם זה הולך לעורך דין שהוא in-house?
יחזקאל סיבק: האם זה הולך לעורך דין חיצוני?
יחזקאל סיבק: אני חושב שכל הנתונים האלה, אדוני, צריכים להיות בפני גוף שמקבל החלטות לגבי דבר כל כך משמעותי, והדבר הוא משמעותי.
יחזקאל סיבק: הנקודה האחרונה שאני רוצה לעלות, אדוני, מעבר למה שכתבתי בנייר העמדה היא שלפעמים מנסים לפתור בעיה שהיא בעיה נכונה שבאמת מחייבת פתרון אבל ממציאים בשביל זה 20 מנגנונים ומפתחים בעיות חדשות.
יחזקאל סיבק: אם הבעיה היא בעיה של שירות לאזרח אז צריך לחשוב איך משפרים את הפלטפורמה של רשות האכיפה.
יחזקאל סיבק: ואני בטוח שרשות האכיפה היא גוף מקצועי מאוד ותשמח לשמוע שיפורים באותה פלטפורמה.
יחזקאל סיבק: אם המגמה היא לצמצם את שכר הטרחה שמושת על האזרח, כמו שמבקשת "ידיד" וגם רשות האכיפה, וגם זה אגב דרישה שהיא דרישה לגיטימית, שכר הטרחה צריך להלום את היקף הפעולות בתיק.
יחזקאל סיבק: אגב, הוא לא חייב רק לקטון, הוא יכול גם לגדול.
יחזקאל סיבק: חייב שמושך תיק במשך 10 שנים לא צריך להסתפק בסח"ט ב', יכול להיות שמגיע לו גם סח"ט ג', אבל יכול להיות שנושא הסח"ט צריך להיבחן מחדש.
יחזקאל סיבק: אבל הכלים לא חייבים להיות המצאה של פטנטים חדשים, החוק קיים, צריך לקרוא אותו, צריך לעבוד מתוכו.
יחזקאל סיבק: ואם צריך לעבור דרך הוראת השעה לתקופת ביניים, גם זה אפשרי, אבל לא מעבר להוראת שעה.
יהל בן- נר: יהל בן-נר, מנהלת אגף רגולציה בפרטנר.
דוד רותם: זה שאתמול בערב שלחת לי את נייר העמדה שלכם?
יהל בן- נר: נכון.
דוד רותם: מאוד רציני, אני מוכרח לומר.
דוד רותם: מה זה רציני?
דוד רותם: זו לא מילה.
דוד רותם: אני ישבתי כל הלילה, לא הלכתי לישון כדי לקרוא את נייר העמדה שלכם.
יהל בן- נר: אוקיי, תודה, עבדנו עליו לא מעט וגם שלחנו הרי מצגת בצהרים.
יהל בן- נר: נייר העמדה רק - - -
דוד רותם: וקיבלתם הודעה שלא תציגו מצגת.
יהל בן- נר: בסדר, אנחנו לא באנו עם מצגת גם להציג, אדוני היושב-ראש.
יהל בן- נר: אנחנו רוצים להגיד כמה מילים על הניסיון שלנו במסלול המקוצר.
יהל בן- נר: קודם כל, נוצר פה איזשהו מצב די הזוי וייחודי היום בוועדה שיושבים שני צדדים, מצד אחד יושבים עורכי הדין, לשכת עורכי הדין, ובצד השני, ביחד, יושבת המדינה, משרד המשפטים, שר המשפטים שתומך בהליך המקוצר, ארגוני הצרכנים והחברות המסחריות.
יהל בן- נר: היטיב פה אליהו מלך לתאר בנייר העמדה שהוא כתב פה, נייר העמדה שפורסם באתר, ממה הכול נובע, ובשני משפטים הוא כתב:
יהל בן- נר: בישראל כ-30 עורכי דין לפחות העוסקים במסגרת עבודתם בטיפול - - -
קריאות: 30,000, אמרת 30.
יהל בן- נר: 30,000, אני קוראת מהנייר.
סורין גנות: בסדר, לא קרה כלום, היתה טעות פרוידיאנית נחמדה.
יהל בן- נר: 30,000.
דוד רותם: טוב, רבותי, אתם מוכנים להירגע, עורכי הדין?
יהל בן- נר: כנראה שזה מאוד אמוציונלי.
יהל בן- נר: 30 אלף עורכי דין לפחות העוסקים במסגרת עבודתם בטיפול בתיקי ההוצאה לפועל, אם המסלול המקוצר הזה יאושר ויהיה קבוע זה יבוא על חשבון עורכי הדין שזו פרנסתם והיא מפעילה – זאת אומרת, זה בשני משפטים תמצית כל העניין.
יהל בן- נר: היו פה כל מיני נתונים וגם לנו יש נתונים, ואם כבוד היושב-ראש יאפשר לי אני אשמח לחלק לפחות שני שקפים כדי להראות - - -
יהל בן- נר: לא, אוקיי, אז אני אגיד אותם בעל-פה.
יהל בן- נר: בעצם הוצגו נתונים ועלו כל מיני תהיות ושאלות לגבי מספר המשתמשים בהליך הזה.
יהל בן- נר: אז קודם כל, אני רוצה להגיד שאנחנו התוודענו לזכות שלנו או לאפשרות לעשות שימוש במסלול המקוצר ממש במקרה, בזכות זה שאנשים פתחו וקראו את החוק וגילו שיש דבר כזה ויש מנגנון כזה והתעקשו אפילו מול רשות האכיפה והגבייה לעשות שימוש ורק אז התחלנו לעשות, ולמעשה מספר חודשים אנחנו כבר עושים פיילוט במסלול הזה.
יהל בן- נר: כדוגמה, אם אנחנו משווים את המסלול הרגיל למסלול המקוצר בתיקים – ואנחנו לא לוקחים שכר טרחה כי אנחנו לא מיוצגים על ידי עורכי דין – כאשר העלות היא 8,000 שקל לדוגמה, בסופו של דבר החייב משלם במסלול רגיל 10,147 שקל ובמסלול המקוצר 8,169 שקל, שזה 2,000 שקל יותר.
יהל בן- נר: אם אנחנו לוקחים עלות שהיא יותר נמוכה, רק 1,500 שקל, אז במסלול הרגיל החייב ישלם 3,047 ובמסלול המקוצר 1,669.
יהל בן- נר: למעשה במסלול הרגיל הוא ישלם פי שניים מאשר במסלול המקוצר.
יהל בן- נר: זה כדי להבין שהמסלול המקוצר מביא את החייב בצורה הטובה ביותר והמדויקת ביותר לסכום הבסיסי שהוא חייב ולא מתווספות כל מיני עלויות שהן חיצוניות.
יחזקאל סיבק: תפסיקו לתבוע על יציאה מתוך מסלולים אז אולי לחייבים יהיו פחות חובות.
יהל בן- נר: אני אשמח לסיים ואחר כך אני גם אתייחס למה שאתה אומר.
יהל בן- נר: עכשיו, אם אנחנו מסתכלים על הפוטנציאל, בואו נניח שרק חברת פרטנר תעשה שימוש במסלול המקוצר בשנת 2013.
יהל בן- נר: היא תיקח את כל התיקים הפוטנציאליים עד 10,000 שקל ותפנה אותם למסלול המקוצר, בסופו של דבר רק החייבים הספציפיים של חברת פרטנר יחסכו 20 מיליון שקל.
יהל בן- נר: תכפילו את זה - - -
יובל צלנר: כמה פרטנר תחסוך?
יהל בן- נר: אני אגיד לך כמה, אני אגיד לך.
דוד רותם: לא, רגע, לא, לא.
דוד רותם: פרטנר לא תחסוך כלום.
קריאה: לא תחסוך כלום כי ממילא היא לא משלמת.
דוד רותם: הרי פרטנר לא תגבה אבל את 20 מיליון השקלים האלה.
יהל בן- נר: פרטנר תחסוך 3 מיליון שקל והחייבים יחסכו 20 מיליון שקל.
יהל בן- נר: ואם אנחנו מסתכלים בתועלת משקית, זה מאות מיליוני שקלים לאזרחים.
יהל בן- נר: לא רק פרטנר, פרטנר היא כדוגמה.
יהל בן- נר: תכף תדבר, אני אשמח אם היא תדבר ואם יושב-ראש הוועדה יאפשר, קופת חולים כללית.
יובל צלנר: אבל אם את רוצה תועלת מישקית אז תגידי אולי כמה עולה לנו משלם המסים - - - הרבה יותר מ-3 מיליון.
יהל בן- נר: רגע, שניה.
יהל בן- נר: אני לא יודעת אם - - -
דוד רותם: אני מוכרח לומר, הדאגה שלכם בפרטנר לציבור היא ממש נוגעת ללבי.
דוד רותם: זה פשוט מעלה דמעות בעיני.
קריאות: המנגנון קיים.
יהל בן- נר: כבוד היושב-ראש, תראה, בסוף אפשר להגיד "חברות סלולר", אפשר להגיד "פרטנר", אפשר להגיד הרבה אמירות שהן לא קשורות פה לדיון.
יהל בן- נר: הדיון פה - - -
דוד רותם: בוודאי שהן לא קשורות לדיון, את יודעת, רק מה שאת אומרת קשור לדיון, כל האחרים לא קשורים לדיון.
יהל בן- נר: אני יכולה להתייחס.
דוד רותם: לא, את לא יכולה להתייחס.
דוד רותם: אני אגיד לך רק דבר אחד, אנחנו נחליט, תגידי את מה שיש לך ואל תתני לנו ציונים.
יהל בן- נר: אני לא נותנת ציונים, אני באה להציג את העמדה שלי.
יהל בן- נר: קיבלתי אישור להגיע לוועדה, ביקשו ממני להתייחס, אני מממשת את זכותי, אני לא חושבת שיש לי פה פררוגטיבה להחליט.
יהל בן- נר: אנחנו מדברים על תועלות, על win-win, כמו שאמר פה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, כמו שאמר פה נציג הצרכנים רן מלמד, בסוף זה משרת כולם.
יהל בן- נר: מה יקרה אם לא יהיה המסלול המקוצר?
יהל בן- נר: יהיה רק המסלול הרגיל.
יהל בן- נר: לא יהיה מסלול מקוצר, יהיה רק מסלול רגיל שמוסיף הוצאות מיותרות לחייב ומעמיד אותו במקום הכי רחוק שלו מהחוב הבסיסי שלו.
יהל בן- נר: תודה.
סורין גנות: לדבר.
דוד רותם: דקה אחת כי אני בעוד דקה צריך כבר להיות בוועדה אחרת.
סורין גנות: אני חושב שיש משהו משותף לי ולך, כבוד היושב-ראש, שאנחנו אני חושב פה, וגם ליאור חברי - - -
אחמד טיבי: כבר התחלת לא טוב.
יובל צלנר: כן, התחלת רע מאוד.
סורין גנות: יכול להיות אבל העובדות הן עובדות, שאני חושב שאנחנו בין הבודדים פה שהיינו כמעט בכל הדיונים בתיקון 29, ועוד בתחילתו, ושמענו את מטרת יוזם הצעת החוק, דהיינו משרד המשפטים והמדינה, שהיא היתה אמורה באמת לשרת את הזוכים הקטנים.
סורין גנות: נדמה לי אפילו שמישהו פעם הזכיר בעלי מכולת, חנוונים וכו'.
סורין גנות: אנחנו רואים מה קורה פה, זה התחיל מרוב מוחלט, ראינו בתחילת החוק, היום זה ירד נדמה לי ל-6 נקודה משהו אחוזים של הזוכים הפרטים ואין ספק שאם היו מראים את הנתונים של רבעון ראשון 2012 זה ילך וירד.
סורין גנות: אנחנו רואים פה את נציגת פרטנר שהשמיעה את דבריה והלכה, אין לי ספק שהמטרה בסופו של דבר כרגע - - -
דוד רותם: בוא נאמר ככה, היא יודעת שאנחנו קוראים את הפרוטוקול, למה היא צריכה להישאר פה?
אחמד טיבי: אתם סתם יורדים עליה, גם היושב-ראש ירד עליה סתם וגם אתה יורד עליה סתם.
אחמד טיבי: אולי היא יצאה לאיזה צורך?
אחמד טיבי: היושב-ראש יצא לאיזה צורך.
סורין גנות: אני ציינתי עובדה יבשה, כבוד חבר הכנסת, לא ירדתי עליה.
אחמד טיבי: כן, גם הוא תקף אותה באופן בוטה.
דוד רותם: מה אופן בוטה?
אחמד טיבי: באופן בוטה.
אחמד טיבי: מה היא אמרה?
אחמד טיבי: אתה אמרת לה: אל תחלקי לנו ציונים, מה קרה?
אחמד טיבי: הנה היא חזרה.
סורין גנות: אז עכשיו אני אתייחס - - -
אחמד טיבי: אני מגן גם על יהודיות, אדוני היושב-ראש.
דוד רותם: אתה לא מגן על אף אחד.
אחמד טיבי: אני יילדתי יהודיות לרוב.
יהל בן- נר: אני שמחה שמגנים עלי.
סורין גנות: בתוקף תפקידי כפי ששימשתי וכפי שהייתי פה בדיונים על תיקון 29 – אני אגיד רגע כי הנושא החם עכשיו זה העליהום על לשכת עורכי הדין.
סורין גנות: עורכי הדין מייצגים גם חייבים, לא לשכוח.
סורין גנות: יש עורכי דין, רן יעיד על זה, שמייצגים גם חייבים.
סורין גנות: יש מין תופעת טבע כזו מוזרה.
יעל קסטן רבסקי: עובדתית מעל 90% מהחייבים לא מיוצגים.
סורין גנות: רגע.
סורין גנות: אני בא לייצג את כלל עורכי הדין.
סורין גנות: מישהו פה מתבלבל.
סורין גנות: למה צריך בכלל מסלול מקוצר?
סורין גנות: מישהו מונע מפרטנר במסלול הרגיל היום לפתוח תיקים ללא עורך דין?
סורין גנות: יש מין מסננת כזאת?
סורין גנות: יש מין חוק כזה שרק עורך דין יכול לפתוח תיקים?
סורין גנות: מישהו מנע – ויש דרך אגב לא מעט זוכים שהחליטו לפתוח תיק לבד מתביעות קטנות בגלל שיקולי שכר טרחה, מכל הסיבות, וגם אז אין שכר טרחת עורכי דין.
סורין גנות: דהיינו, אין סיבה.
סורין גנות: מה הסיבה?
סורין גנות: נורא פשוטה: יש פה עדיפות – אחד, סובסידיה, נקרא לזה סבסוד.
סורין גנות: 60 ש"ח, ולא משנה כמה הליכים עושים, תפיסת רכב 1,500, ראינו מאות שקלים בהוצאות, את הכול המדינה מסבסדת.
סורין גנות: ברור שפרטנר במקום לשלם על עוד עורכי דין – נגיד עורכי דין אפס ופרטנר תפתח תיק לבד, במקום לשלם לקבלנים שמבצעים פעולות אלפי שקלים היא תעדיף שהמדינה תסבסד אותה, זה גוף כלכלי, שאפו, כל הכבוד.
סורין גנות: שניה.
דוד רותם: אין שניה.
דוד רותם: תם זמנך.
סורין גנות: אני מסיים.
סורין גנות: המסלול המקוצר מקצה משאבים – לא, אתה עושה כאילו אתה לא מקשיב.
דוד רותם: אני מקשיב, תאמין לי, אני מפחד ממך, אני לא אקשיב לך?
סורין גנות: אז תעשה כאילו באמת אתה מקשיב.
סורין גנות: המסלול המקוצר, לא ייתכן שהוא גובה 43% יותר עם פקידי הוצאה לפועל, ששמענו, אין ניגוד עניינים.
סורין גנות: זה קלט פלט, כספומט, אתה מכניס הליך, מוציא כסף.
סורין גנות: לא יכול להיות שהמסלול המקוצר גובה 43% יותר מעורכי הדין שמייצגים, המנוסים, ושמענו כולם עד כמה המוטיבציה שלהם בשמיים בזכות שכר טרחה.
סורין גנות: משהו פה לא מסתדר, או שהנתונים לא נכונים – ולא יכול להיות שהרשות נותנת נתונים לא נכונים, לכן אני בטוח שהם נתונים – או שיש פה מין הקצאת משאבים מועדפת ואפליה פסולה לטובת המסלול המקוצר על חשבון המשאבים של המערכת המתמוטטת והקורסת, וזה כולנו יודעים.
סורין גנות: שניה, משפט אחד אני מסיים.
דוד רותם: לא שניה, גמרת.
דוד רותם: אייל.
סורין גנות: לא, רק לגבי הגופים המוסדיים.
סורין גנות: מה שיקרה - - -
דוד רותם: לא, לא, גמרת, גמרת אמרתי.
סורין גנות: טוב.
אייל גלובוס: שלום לכולם, אני הממונה על הסיוע המשפטי במשרד המשפטים.
סורין גנות: רק דבר אחד.
דוד רותם: לא, אתה לא תדבר יותר.
סורין גנות: מילה אחת.
סורין גנות: זה גם קרה לי כבר.
אייל גלובוס: אז זה יקרה לך פעם שניה.
אייל גלובוס: אדוני היושב-ראש, מזכירים לי כאן בכל זאת מה זה בית משפט אז זה בסדר.
אייל גלובוס: אנחנו מייצגים בשני הפנים, אנחנו מייצגים בעיקר כמובן חייבים, באופן טבעי, ואנחנו מייצגים גם נושים, בדרך כלל מזונות אבל לא רק, במספר מקרים אנחנו מייצגים גם נושים.
אייל גלובוס: אנחנו מייצגים בשנה סדר גודל של כ-10,000 איש בתחום ההוצאה לפועל בתיקים שונים ובהליכים שונים.
אייל גלובוס: אנחנו בחנו את ההצעה הזו משתי נקודות מבט, בעיקר מנקודת המבט של החייבים אבל גם מנקודת המבט של הנושים, שוב, מתוך הלקוחות שלנו.
אייל גלובוס: אנחנו כמובן באופן טבעי לא מייצגים חברות גדולות, לא את קופת חולים ולא את חברות הסלולר אלא אנשים קטנים בשני הכיוונים.
אייל גלובוס: מנקודת מבט של החייבים לא אחת נתקלנו בקשיים כאשר חלק גדול מהקושי להגיע לפשרה היה נושא שכר הטרחה.
אייל גלובוס: נכון שרוב התיקים שמגיעים אלינו אינם תיקים של עד 10,000 שקלים אלא יותר מזה אבל בהחלט הגענו גם לתיקים שהתחילו מסכומים קטנים והלכו והצטברו וגדלו.
אייל גלובוס: מנקודת מבט של החייבים אין ספק שיש כאן יתרון כיוון שנחסכות מהם עלויות, וכפי שראינו גם בנתונים וגם אנחנו רואים בשטח, לא אחת העלויות הופכות להיות לחלק גדול ומשמעותי מהחוב, וכאשר מצטבר לזה גם ריבית והצמדה אז זה בהחלט חלק משמעותי.
אייל גלובוס: מבחינת הנושה, גם כאן, ברגע שיש לו זכות בחירה אין לו פגיעה, ירצה – ילך בהליך שהוא בוחר, או דרך עורך דין פרטי או בכל דרך שימצא לנכון, ירצה – ילך בהליך המוסדר הממשלתי, שהוא הליך פשוט, הוא הליך טכני, לפחות כך אנחנו רואים אותו.
אייל גלובוס: אנחנו בדקנו שכל הזכויות של ההליך המשפטי מבחינה מהותית לא נפגעות.
אייל גלובוס: בין היתר יש עדיין לחייב את הזכות ללכת בהליך של חקירת יכולת, הכרזה כחייב מוגבל באמצעים, טענת פרעתי, תשלום החוב לשיעורין, כל הזכויות האלה נשמרות כמו בהליכים רגילים.
אייל גלובוס: ולכן, מבחינתנו, אנחנו לא רואים פגם בעובדה שיש כאן הליך יעיל יותר שחלק מהגבייה, וברור שרק חלק קטן, יתבצע באמצעותו בצורה מסודרת, במקביל ימשיכו הליכים פרטיים בין אם הצדדים מיוצגים ובין אם הצדדים אינם מיוצגים.
אייל גלובוס: תודה רבה.
דוד רותם: אנחנו נדחה את המשך הדיון לישיבה הבאה.
אברהם מיכאלי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת חוקה, חוק ומשפט.
אברהם מיכאלי: על סדר-היום: הצעת חוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשע"ב-2012.
אברהם מיכאלי: הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
אברהם מיכאלי: תציגי לנו מה אנחנו צריכים לאשר.
קרן דהרי: תקנות שעת חירום יהודה ושומרון שיפוט בעבירות ועזרה משפטית התשכ"ז-1967, מסדירות את יחסי הגומלין המשפטיים בין ישראל לבין אזורי יהודה ושומרון.
קרן דהרי: התוקף של התקנות הוארך בחקיקה במהלך השנים מ-1967 ועד היום, מעת לעת.
קרן דהרי: לעיתים רק הוארך התוקף, לעיתים נערכו תיקונים מסוימים בתקנות.
קרן דהרי: החוק לתיקון ולהארכת תוקף התקנות האחרון היה בשנת 2007.
קרן דהרי: אז הוארך התוקף עד ליום 30.6.2012, שיהיה בשבת הקרובה.
קרן דהרי: הקיום של התקנות מאוד חיוני להמשך היחסים המשפטיים בין ישראל לבין האזור והרשות, כפי שהסברתי.
קרן דהרי: לכן הוגשה הצעת חוק ממשלתית שבה אנחנו מציעים להאריך את התוקף ב-5 שנים נוספות.
אברהם מיכאלי: איזה חוק הממשלה מכינה במקום תקנות שעות חירום?
אברהם מיכאלי: יש משהו בקנה?
אברהם מיכאלי: מה התחליף החוקי, לא תקנות לשעת חרום, שאפשר להפעיל את אותה עזרה משפטית בשטחי יהודה ושומרון?
יפעת רווה: זה חוק.
אברהם מיכאלי: השם "תקנות שעת חירום" זה רק חלק מהכותרת?
אברהם מיכאלי: בעצם זה בחוק ולא בתקנות שעת חירום.
קרן דהרי: תקנות שעת חירום הן תקנות שתוקפן היה ל-3 חודשים.
קרן דהרי: החל משנת 1968, במהלך השנים האריכו את זה בחקיקה ראשית מעת לעת.
אברהם מיכאלי: בעצם אין פה את אותה טענה מפורסמת שכולם אומרים שאנחנו פועלים על-פי תקנות שעת חירום וכו' כי התחליף פה זה החוק.
אברהם מיכאלי: זה חוק שמוארך מידי 5 שנים.
קרן דהרי: כן, מדובר על הארכות של 5 שנים.
אברהם מיכאלי: אז זה חוק ולא אותן טענות - - -
יפעת רווה: שם זאת בעיה נפרדת של מצב חירום.
אברהם מיכאלי: כן, אותן טענות בעצם לא קיימות פה כי זה חוק.
אפרת חקאק: התקנות הופיעו בתוספת בזמנו.
אפרת חקאק: אני אשמח גם אם משרד המשפטים יסביר למה אנחנו מחוקקים חוק חדש כל פעם ולא מתקנים את סעיף התחילה.
אברהם מיכאלי: למה מאריכים כל 5 שנים?
אפרת חקאק: לא, למה אנחנו - - -
קרן דהרי: השאלה נוגעת לטכניקה החקיקתית.
קרן דהרי: מבדיקת ההיסטוריה החקיקתית ומבדיקה שעשינו עם מחלקת נוסח חוק אצלנו, עולה שזה נבע מטעות שהשתרשרה על טעות, במובן הזה שבהתחלה הגדירו חוק חדש שמאריך את התוקף וקובע שלתקנות, שהן בעצם התוספת לחוק, נקרא להן תקנות התשכ"ז-1967 ועורכים בהם שינויים מעת לעת.
אברהם מיכאלי: אי-אפשר לתקן את אותה התקלה?
קרן דהרי: מאחר שכך נהגו במשך כל השנים מאז ועד היום, תיקון לחוק מ-2007 שאומר: בסעיף 1 לחוק מ-2007, במקום עד ליום 30.6.2012 יבוא עד יום 30.6.2017, מעורר קושי במובן הזה שהתקנות עצמן הן לא חלק מהחוק הזה כתוסף ולא נדע בדיוק על מה מדובר.
קרן דהרי: לכן אנחנו מעדיפים להמשיך ולהשתמש באותה טכניקה שהשתרשה מאז ועד היום.
אברהם מיכאלי: למה לא לעשות את זה ל-15 שנה או ל-20 שנה או קבוע?
קרן דהרי: עצם העובדה שזה חוק שמוגבל בזמן מאפשרת לממשלה לבוא מעת לעת - - -
אברהם מיכאלי: אני אשאל אותך בצורה ישירה: האם יש פה משמעות מדינית, פרשנית ואחר-כך יגידו שאנחנו מחילים את החוק הישראלי ביהודה ושומרון?
אברהם מיכאלי: ראש הממשלה נרתע ואפילו שהכנסת הביעה את דעתה כבר בעניין הזה כמה וכמה פעמים אבל הכדור אצל הממשלה ולא אצלנו.
קרן דהרי: התפיסה הכוללת היא של זמניות של התפיסה הלוחמתית באיו"ש.
קרן דהרי: אנחנו רואים שזה נמשך עשרות שנים אבל בכל זאת דברים עשויים להשתנות.
קרן דהרי: לכן, במובן הזה, אני חושבת שיש יתרון דווקא לפרק זמן שמצד אחד הוא לא קצר.
קרן דהרי: לא מדובר על חצי שנה שבה אנחנו שוקלים איזה הסדרים חדשים או שונים אמורים להסדיר, אלא פרק זמן ממושך וסביר של 5 שנים.
קרן דהרי: אגב, גם בעבר כשהיו הארכות בפרקי זמן כאלה, לעיתים אחרי פרק זמן קצר יותר היה עולה צורך בשינוי מסוים, בין בעקבות הסדרים מדיניים, בין בעקבות צרכים מהשטח שנגעו לצורך להסביר ולהסמיך עובדים שונים לפעול.
קרן דהרי: לכן זה לא שולל גם תיקונים נוספים בפרק הזמן הזה.
קרן דהרי: אבל זה פרק זמן סביר מבחינתנו ואנחנו לא מציעים פרק זמן ארוך יותר.
אברהם מיכאלי: אפרת, יש בעיות?
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת מקלב.
אברהם מיכאלי: לפני שהגעת שאלתי שאלה האם אולי יש בכותרת להטעות?
אברהם מיכאלי: בעצם אנחנו מאריכים תקנות שעת חירום כשכל הזמן מתנגדים לכך.
אברהם מיכאלי: אני מבין שהפרשנות של משרד המשפטים, שזה לא תקנות לשעת חירום אלא זה חוק רגיל שבעצם מחיל את תקנות שעת חרום בגלל הזמניות של המצב ביהודה ושומרון.
אברהם מיכאלי: שאלתי למה לא עושים את זה ליותר שנים?
אברהם מיכאלי: זה תלוי בעיניי המסתכל.
אברהם מיכאלי: הם אומרים שהם רוצים כל 5 שנים לבחון איפה עומדים.
אברהם מיכאלי: זה לא החלת החוק הישראלי ביהודה ושומרון, בוא נגיד כך.
אורי מקלב: זה מלמד אותנו שאין יותר קבוע מזמני.
אברהם מיכאלי: זה בעיניי המסתכל.
אברהם מיכאלי: יש כאלו שיגידו שהזמניות הקבועה הזאת זה טוב.
אברהם מיכאלי: השאלה, האם יש פרשנויות אחרות?
אורי מקלב: באתי לעזור לך, אדוני היושב ראש וציפיתי שיבואו חברי כנסת משני צדי הבית, כאלה שחיים את העניין הזה.
אורי מקלב: אנחנו שומעים מפעם לפעם את ההערות שיש להם לגבי תקנות שעת חרום והחלת החוק ביהודה ושומרון.
אורי מקלב: אמנם הם לא באו אבל צריך להגיד.
אורי מקלב: אין ספק שאנחנו כמדינת ישראל מצטיינים בחוק.
אורי מקלב: אין הרבה מדינות נאורות ומתוקנות שיש להם כל-כך הרבה תקנות לשעת חרום.
אורי מקלב: זה קיים במדינות בודדות ממש.
אורי מקלב: אנחנו נמצאים באזור שאין ספק שאנחנו נצרכים לדברים הללו.
אורי מקלב: הופתעתי שאין תיקונים.
אורי מקלב: הרי לומדים מהדברים, יש שינויים.
אורי מקלב: מפעם לפעם, בוועדות השונות, למשל בטיחות בדרכים, אנחנו אומרים: זה החוק וצריך לכבד אותו.
אורי מקלב: כשמאריכים אותו זאת ההזדמנות לעשות את זה.
אורי מקלב: אנחנו מבינים אותו דבר.
יפעת רווה: יש לנו באמת תיקון לגופו בצנרת.
יפעת רווה: זה משהו שהוא חצי טכני, נושא של הסמכות של פקחים.
יפעת רווה: בגלל לוח הזמנים הצפוף ובסוף החודש מסתיים התוקף לא רצינו לעכב את זה.
יפעת רווה: לכן, ככל שנסכם את זה, נבוא בנפרד עם התיקון לגופו של ענין.
יפעת רווה: לא רצינו ליצור תקלות רק בגלל הצורך לתקן.
אברהם מיכאלי: מי שלא נמצא פה יכול להסתייג?
אורי מקלב: הוא יכול לשלוח בכתב.
אברהם מיכאלי: הסתייגות דיבור תיתני למי שרוצה.
אפרת חקאק: יש כמה בקשת לרשות דיבור.
אברהם מיכאלי: מי ששלח מכתב, זה לא מספיק.
דורית ואג: רק בקשה לרשות דיבור.
אברהם מיכאלי: רשות דיבור בלבד.
אברהם מיכאלי: אין לנו בעיה עם רשות דיבור במסגרת המגבלה הסבירה, שלא כל אחד ידבר שעות.
דורית ואג: זה בדיוק העניין של בקשת רשות דיבור, הזמן מוגבל.
דורית ואג: אין יותר הסתייגויות דיבור.
דורית ואג: זה לא הסתייגות דיבור, אין דבר כזה.
דורית ואג: זה רשות דיבור.
דורית ואג: זה גם לא משהו שמצביעים עליו.
אברהם מיכאלי: במסגרת התקנון החדש, אנחנו נאפשר למי שצריך.
קרן דהרי: אני אקריא את הנוסח.
קרן דהרי: "הצעת חוק להארכת תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשע"ב–2012 1.
קרן דהרי: תוקפן של תקנות שעת חירום (יהודה והשומרון – שיפוט בעבירות ועזרה משפטית), התשכ"ז-1967, כפי שהוארך תוקפן ותוקן נוסחן בחוק, מעת לעת, מוארך בזה, עד יום ו' בתמוז התשע"ז (30 ביוני 2017).
קרן דהרי: "
אברהם מיכאלי: הנוסח הכחול זה הנוסח?
אברהם מיכאלי: מי בעד אישור החוק?
אברהם מיכאלי: אושר פה אחד.
דורית ואג: אני רוצה להעיר.
דורית ואג: גם עכשיו, כמו בפעם הקודמת, אתם יודעים 5 שנים מראש מתי פג התוקף.
דורית ואג: האישור של זה בקריאה השנייה והשלישית יהיה אחרי תאריך התפוגה.
דורית ואג: זה ברור לכם?
דורית ואג: אני שואלת אם זה ברור לכם?
דורית ואג: זה לא יתכן שתביאו לנו את זה רבע שעה לפני התוקף.
אורי מקלב: אני מציע להעביר את הדבר הזה מדובר הוועדה ולהודיע שאנשים שיבואו עכשיו אי אפשר - - -
דורית ואג: לא, לממשלה זאת מחלה מתמשכת.
דורית ואג: אתמול עבר במליאה חוק דחוף של הממשלה בקריאה ראשונה שתוקפו פג עוד יומיים.
דורית ואג: הוא כמובן יאושר באיחור רב אבל אי-אפשר לעבוד כך.
יפעת רווה: ההערה הזאת נכונה הרבה פעמים.
יפעת רווה: במקרה הזה, כמו שאמרתי קודם, רצינו לתקן דברים לגופו של עניין והתחלנו לעשות את העבודה של התיקון.
יפעת רווה: באיזה שלב ראינו שאנחנו מגיעים לרגע האחרון ולכן אנחנו הפסקנו עם זה.
דורית ואג: עם כל הכבוד, הרגע האחרון הוא לפני 3 חודשים ולא לפני שבועיים.
יפעת רווה: לפני 3 חודשים הפסקנו את העבודה לגופו של עניין.
דורית ואג: אז למה זה רק עכשיו עבר?
אברהם מיכאלי: החוק הזה יעלה למליאה הכי מוקדם בשבוע הבא, נכון?
קרן דהרי: זה פורסם ב"כחול" ב-4.6.
דורית ואג: מתי זה עבר בקריאה ראשונה?
אפרת חקאק: הקריאה הראשונה היתה ב-11.6.
אורי מקלב: יש לי שאלה: אם מישהו שיעבור מחר על חוק התעבורה - - -
אברהם מיכאלי: זה לא מחר.
אברהם מיכאלי: זה פג תוקף ב-30.6, יום שבת.
יפעת רווה: אם זה לא יעבור לפני יום ראשון, אז כן.
אברהם מיכאלי: אז בעצם ביום ראשון וביום שני יש בעיה.
יפעת רווה: כדאי מאוד שזה יעבור מחר.
דורית ואג: אם הנסחית תספיק לאשר את זה היום, זה יעבור ביום שני.
דורית ואג: אם לא, זה יהיה ביום שני בעוד שבועיים.
אברהם מיכאלי: דורית, אם זה חוק חשוב לממשלה.
אברהם מיכאלי: למען הסדר הציבורי שלנו ביהודה ושומרון, האם יש גורם שיכול לאשר את זה שביום רביעי החוק הזה יעבור בקריאה שנייה ושלישית?
דורית ואג: אתה מכיר את אלקין?
אברהם מיכאלי: אני אדבר איתו.
דורית ואג: בימי שלישי הוא לא מאפשר בכלל.
דורית ואג: בימי רביעי זה גם יו"ר הכנסת.
יפעת רווה: תספר לו שישוחררו אסירים.
דורית ואג: ימי רביעי זה גם יושב ראש הכנסת כי יום רביעי זה יום של חברי הכנסת.
דורית ואג: גם אם הוא יאשר ביום רביעי, אתה יודע מתי זה יהיה?
דורית ואג: הסעיף האחרון בסדר-היום של יום רביעי.
דורית ואג: קחו בחשבון שאלקין לא יאהב את זה.
דורית ואג: יש לו בעיה להחזיק פה את האנשים.
אברהם מיכאלי: אלקין זה לא ממשלה.
דורית ואג: יש בעיה להחזיק את האנשים ביום רביעי אחר-הצהריים.
אברהם מיכאלי: דורית, ההערה שלך התקבלה.
אברהם מיכאלי: כרגע יש בעיה.
אברהם מיכאלי: אם ב-30 לחודש החוק הזה פג תוקפו, יש בעיות ביום ראשון בשטח ואין חוק, אני מתאר לעצמי שאזרחים יסבלו.
דורית ואג: לא נעים לי להגיד.
דורית ואג: פעם אחת מוכרח לקרות פיצוץ ואז זה לא יקרה יותר.
אברהם מיכאלי: מבחינתנו, אישרנו לכם את החוק.
אברהם מיכאלי: לגבי הפרוצדורה, נשתדל לבדוק.
אברהם מיכאלי: רבותיי, תיקחו בחשבון שהכנסת לאיכולה לעשות כל פעם חריגים באישורי חוקים.
דוד רותם: על סדר היום – תקנות הפטנטים, נוהלי הלשכה, סדרי דין, מסמכים ואגרות.
נעמה מנחמי: תקנות 139 עד 142 – עשינו כמה תיקונים בישיבה הקודמת ונציגי משרד המשפטים העלו קושי שלפיו בחוק, החוק נוקב בביטוי של "מחיקה מהפנקס", כאשר אין תשלום של אגרה, ולכן, אם נתקן את התקנה, את 142(ב), אנחנו עלולים להגיע למצב שבו אנחנו מרעים את מצבם של עורכי הפטנטים.
נעמה מנחמי: ההצעה שלנו היא להבהיר שעורך פטנטים שלא שילם את האגרה 5 שנים, להבדיל משנה אחת - יימחק שמו מהפנקס.
נעמה מנחמי: החוק אומר – מחיקה.
נעמה מנחמי: הוא לא נוקב במועד.
נעמה מנחמי: אפשר להגיד – 5 שנים במקום שנה, ואז יובהר שבעצם בשנה הראשונה לא מוחקים אותו.
נעמה מנחמי: לא מידית.
הווארד פולינר: מקובל עלינו.
נעמה מנחמי: מה שמשאיר לנו בעצם רק את האגרות שנמצאות בעמוד 28 שלכם.
נעמה מנחמי: אז הסיכום האחרון הוא שעם הגשת בקשה יהיה תשלום של 2,000 שקלים ותינתן הנחה של 40% למי שמגיש בקשה ראשונה בישראל, גם אם הוא חברה קטנה שמחזור עסקיה עד 10 מיליון – עם הגשת בקשה לפטנט לפי סעיף 11(א) לחוק, ועד 50 התביעות הראשונות שבבקשה - -
דוד רותם: - - שמחזור עסקיה לא - -
נעמה מנחמי: אולם, מבקש או חברה שמחזור עסקיה בשנה הקודמת לא עלה על 10 מיליון, המגישים בקשה לפטנט שטרם הוגשה בגין אותה המצאה בקשה קודמת לרישום, ישלם 60% מהסכום".
נעמה מנחמי: זה, בעצם 40% הנחה למי שמגיש בקשה ראשונה בישראל.
נעמה מנחמי: כלומר, לא הגיש קודם - -
דוד רותם: יש לכם רואי חשבון אצלכם, שיתחילו לבדוק את המחזורים וכן הלאה?
ג'קלין ברכה: 40% זה קל לחשב.
דוד רותם: ואת המחזורים?
ג'קלין ברכה: נבקש תצהיר.
נעמה מנחמי: נקרא גם את היתר: "2.
נעמה מנחמי: אגרת הגשה נוספת בעד כל תביעה שבבקשה לפטנט החל בתביעה ה-51 513 שקלים 3.
נעמה מנחמי: אגרת הגשה נוספת בעד כל 50 עמודים שבבקשה לפטנט החל בעמוד ה-101; במספר העמודים לא יימנו רצפים גנטיים 250 שקלים".
נעמה מנחמי: 3א.
נעמה מנחמי: כבר קיים.
נעמה מנחמי: אגרת הגשה בעד כל תביעה נוספת שבבקשה בין-לאומית המייעדת את ישראל, החל בתביעה ה-51 513 שקלים 5.
נעמה מנחמי: אגרת הגשה בעד כל 50 עמודים נוספים שבבקשה בין-לאומית המייעדת את ישראל, החל בעמוד ה-101 250 שקלים ”.
נעמה מנחמי: (א) עם הגשת בקשה למחיקת פטנט או לביטולו לפי סעיף 73(א), או לתיקון הפנקס לפי סעיפים 170(א) ו-171 לחוק או תקנות 146(א) ו-149(א) 233 שקלים (ב) עם הגשת מסמך מתוקן שבעקבותיו יידחה תאריך בקשת הפטנט לפי סעיף 23 לחוק 233 שקלים (ג) עם הגשת בקשה לרישום זכות לגבי פטנט או זכות באמצאה שהוגשה עליה בקשת לפטנט לפי סעיף 169 לחוק, לשינוי רישום כזה או לביטולו 233 שקלים (ד) עם הגשת בקשה לתיקון טעות סופר בפירוט לפי סעיף 69 לחוק 233 שקלים 7.
נעמה מנחמי: עם הגשת בקשה להקדמת בחינה של בקשת פטנט, לפי תקנה 35(א) 1,000 שקלים" הוספנו כאן: "למעט בקשות כאמור המוגשות לפי סעיף 19א(א)(1) ו- 19א(א)(2) לחוק, שזה, בעצם, מה שהחרגנו בחוק שאמור להיכנס לתוקף אחרי שיעבור תיקון 12, בתקווה בקרוב, שזה בעצם לגבי בקשה מחמת גיל או מצב רפואי או בגלל בקשה קודמת, לגבי מדינות שהרשם - -
ג'קלין ברכה: בגלל הסכמים.