GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה מנחמי: כאן אנחנו מורידים את הסיפה של סעיף 35(א) ומעבירים אותה לסעיף קטן (ג), לכן נקרא ישר את סעיף קטן (ג).
לימור תוסייה כהן: הרעיון בתיקון הזה הוא לעשות איזון בין זכויות הקניין של היורשים לבין הצורך של החברה לממש את מטרותיה בהקדם האפשרי, ולכן בהתייחס לנכסים שאנחנו יודעים שפורסמה לגביהם הודעה, אפשרנו לקצר את תקופת עיכוב המימוש למינימום שיפגע בזכויות הקניין של היורשים.
נעמה מנחמי: סעיף 38, מגבלות על ביצוע עסקאות בנכסי החברה – הכוונה היתה להקל על ניהול הנכסים שנמצאים כיום בידי החברה.
לימור תוסייה כהן: אני רוצה לבקש להוסיף לסעיף הזה הוראה שלפיה ניתן יהיה לסיים את העסקה להעברת הזכויות בהודעה מראש של שנה, כדי לאפשר השתחררות של החברה או של האפוטרופוס הכללי, ככל שהנכסים האלה יעברו לידיו בתום תקופת חייה של החברה כשהם מאוישים – להשתחרר מהחוזה.
נעמה מנחמי: את רוצה בסיפה להוסיף: יאפשר לחברה לסיימן בתוך שישה חודשים מהמועד שבו נקבעה זכאותו של יורש וכו', או בתוך חצי שנה או בתוך שנה?
לימור תוסייה כהן: או בהודעה מראש שלא תעלה על שנה.
אופיר פורת: התוספת הזאת הופכת את החוזה משלוש שנים לשנה, ואת זה לא רצינו לעשות.
אופיר פורת: אפשר לחשוב על פתרון אחר שיבטיח את המטרה של זמינות הנכסים למימוש.
אופיר פורת: אם זאת המטרה העיקרית, להוסיף אולי שהחוזה יהיה ניתן לסיום לא רק שישה חודשים מהמועד שבו נקבעה זכאותו של יורש, אלא גם שישה חודשים מהמועד שבו התקבלה החלטה למימוש הנכס לפי סעיף 37, ואז נבטיח שאפשר למכור את הנכסים, לרבות אם יהיה צורך להזרים כספים לטובת הסיוע.
לימור תוסייה כהן: מקובל.
אופיר פורת: לגבי תום תקופת פעילות החברה, אני לא חושש באמת שיהיה צורך להפסיק את זה לפני העברה לאפוטרופוס, כי גם האפוטרופוס ירצה נכסים מושכרים - - -
נעמה מנחמי: או בתום שישה חודשים – איך הגדרת את זה?
אופיר פורת: קבלת החלטה על מימוש הנכס, בהתאם לסעיף 37.
נעמה מנחמי: התיקון הבא, תיקון לסעיף 51.
נעמה מנחמי: זה תיקון שמתאים לתיקון שנעשה בחוק החברות.
נעמה מנחמי: סעיף 53, תפקידי הדירקטוריון והמנהל הכללי – זה סעיף דיווח.
נעמה מנחמי: הגדלנו את הדיווח לוועדה.
נעמה מנחמי: נקרא את סעיף 53(ב).
גלי עטרון: צריך גם לפרט את אופן ההנצחה, אני חושבת.
אופיר פורת: פה מדובר בדיווחים, ולא התנגדנו ליתר שקיפות ולדיווחים.
אופיר פורת: בניסוח של סעיף קטן (2)(ב) יש לקונה שם – "נכסים שלגביהם הסתיים תהליך האיתור המיוחד.
אופיר פורת: "
אופיר פורת: זה לא לפי סעיף 26, אלא לפי סעיף 17.
אופיר פורת: זאת אומרת, זה לא האיתור המיוחד, זה האיתור היזום.
אופיר פורת: אני מניח שזו היתה הכוונה.
אופיר פורת: סעיף 26 זה השבה.
נעמה מנחמי: סעיף 26 זה - - -
אופיר פורת: זו השבה.
אופיר פורת: פנה יורש, אני משיב לו.
אופיר פורת: זה לא מה שהתכוונו בפעילות יזומה של החברה.
נעמה מנחמי: הכוונה היתה דווקא סעיף 26, אולי הניסוח של האיתור המיוחד, כי הרי המועד הסתיים.
אופיר פורת: את מדברת על נכסים שלא אותרו להם יורשים.
אופיר פורת: איתור יורשים זה לא סעיף 26.
אופיר פורת: על ההשבה דיברת בסעיף קטן (1).
אופיר פורת: בסעיף קטן (2) את מדברת על מימוש נכסים, ועכשיו הפירוט בסעיף קטן (ב) הוא, שנכסים שלגביהם התכוונתם שהסתיים תהליך איתור יורשים ולא אותרו יורשים, המלצתם למימוש - - -
נעמה מנחמי: במקור היה כתוב "הסתיים תהליך איתור היורשים", אבל התקשינו להבין מהחוק מה זה "תהליך איתור היורשים".
נעמה מנחמי: אין סעיף שהוא תהליך איתור יורשים.
אופיר פורת: סעיף 17.
נעמה מנחמי: סעיף 17 זה תהליך מיוחד.
אופיר פורת: לא.
נעמה מנחמי: אנחנו מבינים למה הכוונה, נמצא אחר-כך.
אופיר פורת: בסעיף קטן (ג), לגבי שהחברה חייבת להמציא לשר ולוועדה מסמכים - - -
נעמה מנחמי: זה נוסח שלקוח מחוק העמותות, מפירוט דיווח של חוק העמותות.
נעמה מנחמי: שמרנו על הניסוח.
אופיר פורת: אולי מתאים יותר לכתוב "החברה תמציא לשר".
נעמה מנחמי: אין לי בעיה לכתוב "החברה תמציא לשר".
נעמה מנחמי: אכן בחוק העמותות הסעיף הוא קצת - - -
אופיר פורת: חוק העמותות הוא קדום.
נעמה מנחמי: "תמציא לשר".
נעמה מנחמי: על סעיף 54 כבר דיברנו.
נעמה מנחמי: התיקון הבא, 68א המוצע – שניים שמתו כאחד.
נעמה מנחמי: הסעיף הזה תואם לחלוטין את סעיף 9 לחוק הירושה.
נעמה מנחמי: האם יש סיבה מיוחדת שלא הפניתם לסעיף 9 לחוק הירושה, אלא כתבתם אותו במפורש?
נעמה מנחמי: אם היום אתם משנים משהו בחוק הירושה, לא יחול השינוי כאן.
נעמה מנחמי: בדרך-כלל אנחנו עושים הפניה.
נועה סרברו: פשוט רצינו שלא תהיה חוסר בהירות לגבי איזה סעיפים מחוק הירושה כן חלים או לא חלים, כי באופן כללי הדין המהותי שחל על נכסים של נספי שואה או פקודת הירושה, לאור מועד פטירתם – רצינו שלא יתעוררו שאלות לגבי סעיפים שלא הפנינו אליהם אם הם כן חלים או לא חלים.
נעמה מנחמי: עשיתם את זה בסעיפים אחרים, אבל לא משנה.
נועה סרברו: רק לעניינים פרוצדורליים.
נעמה מנחמי: הגבלת זכות הורי המוריש – 68ב.
דוד רותם: אני לא רוצה את הסעיף הזה.
נעמה מנחמי: גם אם אתה רוצה לקבוע רטרואקטיבית אתה צריך הוראת מעבר.
דוד רותם: צריך לקבוע הוראת מעבר רטרואקטיבית.
דוד רותם: הם יגישו הסתייגות, נפיל את ההסתייגויות.
נעמה מנחמי: נקבע את זה למועד תחילתו של החוק הזה, שזה התשס"ו-2006.
דוד רותם: "הוראות סעיף 68ב לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 11 לחוק זה, יחולו לגבי צו ירושה שניתן" - - -
נעמה מנחמי: מיום 3 בינואר 2006.
נעמה מנחמי: 68ג – הוראות לעניין הליכים למתן צו ירושה או צו קיום צוואה.
אברהם מיכאלי: במה זה פוגע במהות?
נעמה מנחמי: זה לא אמור לפגוע במהות.
אברהם מיכאלי: מלכתחילה זה היה אמור לעבור לבית המשפט.
נעמה מנחמי: הרשם יכול להעביר לבית המשפט עניינים שמנויים באותה תוספת.
נעמה מנחמי: פסקה (8) זה באמת סעיף כללי, מקור שבו הרשם מצא, פסקה (7) זה נושא של דין זר.
נעמה מנחמי: פסקאות (3) ו-(4) אלה מקרים שבהם האפוטרופוס - - -
נועה סרברו: שהיועץ ביקש להצטרף להליך או כשהאפוטרופוס מייצג בבקשה חסוי, קטין או נעדר.
אברהם מיכאלי: באופן טכני הרשם לא בנוי לנהל דיונים.
אברהם מיכאלי: לא הבנתי מה אתם רוצים.
נעמה מנחמי: הרעיון הוא שההליך יהיה מהיר ולא יועבר לבית המשפט.
נעמה מנחמי: אנחנו רוצים שהצווים האלה יינתנו כמה שיותר מהר וגם תהיה איזו - - -
אברהם מיכאלי: איך הוא ערוך לנהל דיונים?
נעמה מנחמי: אני חושב שהוא מנהל גם היום דיונים.
אברהם מיכאלי: לא מנהל שום דיונים.
נועה סרברו: ברירת המחדל היא שהרשם אמור לתת את הצווים.
נועה סרברו: יש מקרים שמנויים בחוק הירושה שבהם הרשם מעביר את התיק לבית משפט.
אברהם מיכאלי: אם יש לו סמכות, תתנו לו גם כלים.
אברהם מיכאלי: הוא לא מנהל דיונים היום, הוא פקיד טכני.
נועה סרברו: גם היום הוא מנהל דיונים, למעט כשיש איזה קשיים שמפורטים בחוק.
אברהם מיכאלי: הוא לא מנהל שום דבר, הוא לא יושב שם בתקן שופט, הוא יושב שם בתקן רשם שהוא מאשר בחתימה טכנית את הצווים או מעביר לבית משפט.
אברהם מיכאלי: לכן נחשוב כשאנחנו עושים משהו שלא נפגע במהות.
אופיר פורת: המחשבה היתה שגם אם יש התערבות של בא-כוח היועץ המשפטי והתערבות לא מאוד מהותית, הרבה פעמים היא התערבות טכנית, הרשם יהיה מוסמך לדון ולהכריע בתיק, למרות שיש התערבות של ענף אחר מהמשרד שלו.
אופיר פורת: אם ההתערבות לא מהותית, אם לא נדרש לזה דיון כאימות - - -
אברהם מיכאלי: אין בעיה, אבל צריך לתת לו כלים.
אברהם מיכאלי: יותר נכון לא להעביר לבית המשפט, מצדי תתנו לו את כל הכלים שינהל את זה, אבל תנו לו כלים.
נועה סרברו: הכלים קיימים.
אברהם מיכאלי: אין לו שום כלים.
נועה סרברו: התיקון הזה נעשה בתיאום עם האפוטרופוס הכללי.
אברהם מיכאלי: תבדקו את המצב בשטח.
אברהם מיכאלי: לרשם היום אין שום כלים לנהל דיונים.
נועה סרברו: התיקון הזה נעשה בתיאום עם רשמי הירושה וגם היום הם נותנים צווים.
נועה סרברו: אנחנו מנסים למקד את המומחיות אצלם כדי לייעל את הדיונים.
נועה סרברו: כמובן אם המבקש ירצה בכל זאת להעביר את הדיון לבית המשפט, יש לו חשש לניגוד עניינים, אנחנו משאירים לו את האפשרות הזאת כמו גם את האפשרות שהרשם במקרים מורכבים תמיד יוכל להעביר לבית המשפט.
נעמה מנחמי: "68ג(2).
נעמה מנחמי: בקשה לצו ירושה או לצו קיום צוואה לגבי נכס של נספה השואה תוגש לרשם לענייני ירושה במחוז תל אביב; השר רשאי, בצו, לקבוע כי בקשות כאמור יוגשו לרשם גם במחוז אחר; לעניין זה, "מחוז" – מחוז בהתאם לאזורי פעולתם של הרשמים לענייני ירושה שקבע השר המשפטים לפי סעיף 65א(ד) לחוק הירושה.
נעמה מנחמי: " 68ד המוצע – הודעת החברה על ממצאים והגשת מסמכים.
אברהם מיכאלי: זה פותר את הבעיה של האפוסטילים מסוגים שונים שנדרשים להמציא?
אברהם מיכאלי: החברה יכולה להחליף את האפוסטיל.
נועה סרברו: החברה גם היום בודקת את המסמכים שמוגשים, והיא מוודאת מול הארכיונים.
נועה סרברו: אני מניחה שהחברה תוכל - - -
אברהם מיכאלי: מצדי שיהיה בסדר, כי כל האפוסטילים האלה תוקעים את רשם הירושות לפעמים שנים.
אברהם מיכאלי: מסכן אותו יורש פוטנציאלי, אני מבין מה הוא עובר אם אין לו - - -
נועה סרברו: זה תיקון שנועד להקל מאוד על היורשים, בהתחשב בכך שהרבה מהמסמכים מגיעים מחוץ-לארץ.
נועה סרברו: וכיוון שהחברה ממילא עושה את הבדיקות האלה, אנחנו נסמכים על המומחיות שלה.
אברהם מיכאלי: אני בעד זה שייתנו להם סמכויות.
ישראל פלג: אם חבר הכנסת מיכאלי לא הבין, צריך להבהיר את זה.
אופיר פורת: התיקון הזה ביקשנו כדי שאכן נוכל להקל על היורשים באותם מסמכים שאנחנו יכולים לוודא שהם אוטנטיים.
דוד רותם: תנו לנו להתקדם ולגמור.
יצחק הרצוג: חבל לחפור.
נעמה מנחמי: "(1) בסעיף זה, "הודעה על ממצאים" – הודעה בכתב על ממצאיה בכל הנוגע להרכב המשפחה של הנספה מקרבת דם ומקרבת חיתון, המועדים וסדר הפטירה של בני משפחת הנספה, או כל מידע אחר בקשר לאותם עניינים שאותר על ידי החברה או שהחברה מצאה כי לא ניתן לאתרו; (2) בהליכים למתן צו ירושה או צו קיום צוואה לגבי נכס של נספה השואה לפי חוק זה, תהיה החברה רשאית להגיש לרשם לענייני ירושה או לבית המשפט, לפי העניין, לאחר שערכה את הפעולות לאיתור יורשי הנספה המפורטות בסעיפים 17 עד 25 ובתוספת הרביעית; (3) ההודעה על הממצאים תפרט את הפעולות שנעשו ואת הממצאים שאליהם הגיעה החברה; השר רשאי לקבוע כללים לעניין אופן הגשת ההודעה ודרך פירוט הממצאים האמורים בה; (4) הגישה החברה הודעה על ממצאים יראו אותה כראיה לכאורה לנכונותם של הממצאים המפורטים בה; (5) על אף האמור בפסקה (2), החברה רשאית להימנע מבדיקה באחד או יותר מן המאגרים המפורטים בפרטים 5 עד 8 לתוספת הרביעית, ובלבד שתציין בהודעה על הממצאים כי על פי הממצאים שספה אין בבדיקה כאמור כדי לתרום להליך איתור הממצאים או שאין הצדקה לבדיקה כאמור מנימוקים מיוחדים אחרים שתפרט בהודעה, ובכלל זה, בהתחשב בעלויות קבלת המידע, שוויו של הנכס וגילו של המבקש; (6) השר רשאי, בצו, להוסיף לתוספת הרביעית פעולות נוספות שיקבע, או – באישור ועדת החוקה – לגרוע ממנה.
נועה סרברו: יש לי רק הערת נוסח.
נועה סרברו: עשיתם שינוי בנוסח בפסקה (2).
נועה סרברו: זה אמור היה להיות - - -
נעמה מנחמי: זה אמור היה להיות פסקה (1) והיא הפכה להיות פסקה (2).
נועה סרברו: אני רוצה שיהיה ברור שהכוונה שהחברה תגיש את ההודעה על הממצאים רק לאחר שהיא ביצעה את הפעולות שבפסקה (2).
נועה סרברו: כרגע כתוב שהחברה תהיה רשאית להגיש, לא כתוב מהי רשאית להגיש.
נועה סרברו: צריך להוסיף פה הודעה על הממצאים.
נעמה מנחמי: הודעה על ממצאים זה בפסקה (4).
נועה סרברו: השאלה אם ברור שבפסקה (2), כשאת אומרת שבהליכים למתן צו ירושה תהיה החברה רשאית להגיש לרשם - - -
דוד רותם: מה החברה רשאית להגיש.
נועה סרברו: צריך להסביר שמדובר בהודעה על הממצאים.
אברהם מיכאלי: היא חייבת כי אחרת איך יאשר הרשם?
דוד רותם: סעיף 74.
נעמה מנחמי: 74 – פטור ממסים ומתשלומים אחרים.
נעמה מנחמי: התוספת שהוספה היא "וכן מימוש נכסים של נספי השואה בידי החברה".
נעמה מנחמי: זה לא מופיע בהצעה הממשלתית.
ליאת גרבר: ככלל רשות המסים ומשרד האוצר לא מתנגדים לתוספת הזאת.
ליאת גרבר: אנחנו כן מבקשים לעשות תיקון מסוים שאני אסביר.
ליאת גרבר: הפטור שניתן כאן הוא פטור מאוד רחב, שככלל לא ניתן לחברות ואפילו לא למוסדות ציבור.
ליאת גרבר: מתוך הכרה של החשיבות שהמטרות של החברה עוסקת בהן אנחנו כן מסכימים לפטור.
ליאת גרבר: עם זאת, במקרה שבו החברה מממשת נכסים ולאחר מכן היא מוצאת את היורש, אנחנו כן מבקשים שהמס ישולם מכיוון שזה לא צריך להיות שונה ממצב שבו היורש מקבל את הקרקע ולאחר מכן מוכר אותה והוא חייב במס.
דוד רותם: החברה מממשת את הנכס - - -
אברהם מיכאלי: מה המצב היום?
אברהם מיכאלי: את לא חייבת כלום היום לפי צו ירושה.
ליאת גרבר: לא.
אברהם מיכאלי: את מדברת על המצב העתידי?
ליאת גרבר: אני אסביר.
ליאת גרבר: יש כמה מצבים.
לימור תוסייה כהן: רוצים להבהיר שהפטור הוא לחברה ולא ליורשים.
ליאת גרבר: יש מספר מצבים.
ליאת גרבר: הרי יש מצב שבו הנכסים מועברים על שם החברה, וזה מצב שהוא כמובן פטור ממס, וכן מצב שבו הנכסים מועברים מהחברה ליורשים, גם זה מצב של פטור ממס מכיוון שהחברה משמשת מעין נאמן של היורשים.
ליאת גרבר: ברגע שהיורש בעתיד ימכור את הנכס, הוא כמובן יהיה חייב במס.
ליאת גרבר: אין פטור ממס, לא ליורש - - -
ליאת גרבר: העברת הכספים ליורש היא כאילו היורש מימש בעצמו את הנכס.
דוד רותם: את יודעת ממה אני מוטרד?
דוד רותם: יש דירה, היורש בא, רושם צו ירושה, הנכס על שמו, הוא פטר ממס על זה במכירה.
דוד רותם: דירה אחת מירושה פטורה.
דוד רותם: החברה מימשה ומעבירה לו את הכסף ואת מטילה עליו מס.
דוד רותם: החברה, תואילו בטובכם לא לממש נכסים ולא לרשום על שמכם נכסים.
דוד רותם: הרי אנחנו גם יודעים איזה אחוז גבוה האוצר יגבה בעניין הזה.
דוד רותם: זה מקסימום 12%.
ליאת גרבר: נכון.
ליאת גרבר: אבל היא - - -
דוד רותם: כמה כסף אתם רוצים?
ליאת גרבר: זה לא העניין, אנחנו פשוט לא רוצים להפלות בין יורש כזה ליורש אחר של ניצול שואה שכן היה חייב במס.
יהודה מונסוניגו: שהמוריש שלו לא נספה.
יהודה מונסוניגו: ברשותך, היושב-ראש, אני מנהל מחלקת מוסדות ציבור ומלכ"רים ברשות המסים.
יהודה מונסוניגו: עיננו לא צרה בפטור חס ושלום, כמו שהסבירה ליאת, נהפוך הוא, אנחנו מאוד רוצים בסופו של דבר להגיע לתוצאה שמימוש הנכסים לא יתחייב במס, אבל אנחנו חוששים ממצב של אפליה עם ירושה שהמוריש שלה לא נספה בשואה, וכשהוא מקבל את הנכס זה בדרך כלל מגרש ולא דירה, אז יוצא שהחוק אומר שכאשר הסבא מעביר לבן יש דחיית מס, לא פטור ממס, כשהבן מעביר לנכד עוד פעם יש דחיית מס ולא פטור ממס, וכשאותו צאצא, שסבו, ניצול שואה, לא נספה שואה, הוא ישלם מס לפי שיעור מס היסטורי, כי זו קרקע שבדרך כלל מקורה משנות ה-30' וכן הלאה, הוא משלם 12% מס.
יהודה מונסוניגו: לעומת זאת, אם אותו יורש, סבו נספה בשואה, מה שאתם מציעים זה פטור מלא ממס.
יהודה מונסוניגו: אנחנו לא רוצים ליצור מצב מפלה בין היורש הזה ליורש הזה.
יהודה מונסוניגו: זה כל מה שאנחנו אומרים.
דוד רותם: אם החברה מממשת נכס, היא פטורה ממס?
ליאת גרבר: כן.
יהודה מונסוניגו: כן.
דוד רותם: החברה לא מעבירה לי נכס, היא מעבירה לי כסף.
דוד רותם: מה פתאום אני חייב במס?
ליאת גרבר: משום שזה אותו מקרה כמו שהיורש היה מוכר את הנכס הזה והיה חייב במס.
דוד רותם: אני לא יודע אם זה אותו מקרה.
דוד רותם: אני מקבל כסף אחרי שהם החזיקו אותו וחילקו חלק להנצחה וחלק למסכנים וכו' וכו'.
ליאת גרבר: את הכסף ליורש הם מחויבים להחזיר לפי ערך הנכס, הם לא מחזירים לו אחרי שהם משתמשים - - -
דוד רותם: לפי ערך הנכס מתי?
ליאת גרבר: לפי ערך הנכס בעת המימוש.
דוד רותם: אני ביקשתי מהם לממש?
דוד רותם: כבר גרמו לי נזק ברגע שמימשו אותו.
יהודה מונסוניגו: נתנו לך שירות.
דוד רותם: אל תעשו לי שירות.
דוד רותם: אני לא רוצה שתממשו את הנכסים שלי.
ליאת גרבר: לא היית מקבל את הנכס לולא החברה הזאת.
יהודה מונסוניגו: אלמלא החברה לא היית מקבל כלום.
ליאת גרבר: אולי היו משתמשים במשאבים הציבוריים בשביל למצוא לך את הנכס, לא היית בכלל מוצא את הנכס.
ליאת גרבר: אתה נהנה מהתמיכה של המדינה ושל החברה.
יהודה מונסוניגו: יש פה בעיה של אפליה.
דוד רותם: אין לי בעיה, אני אתן לכם את זה, כי הרי זה בלתי אפשרי לחלוטין, זה לא יקרה לעולם.
ליאת גרבר: שיעורי המס שהתחייבו בהם היורשים, אילו התחייבו, הם באמת שיעורים נמוכים, אבל מצד שני - - -
דוד רותם: עזבו, לא חשוב.
דוד רותם: מדינת ישראל היא לא יכולה, היא רואה כסף, אז העיניים יוצאות.
יהודה מונסוניגו: זה ממש לא המקרה.
דוד רותם: זה ממש המקרה.
ליאת גרבר: לא, לא.
ליאת גרבר: אנחנו נותנים פה פטור.
ליאת גרבר: אני רוצה להדגיש שוב שאנחנו כן רוצים לתת פה פטור שהוא מאוד רחב, מתוך הכרה בחשיבות של המטרה.
ליאת גרבר: אנחנו לא חושבים שצריך ליצור אפליה בין יורשים.
ליאת גרבר: זה הכול.
דוד רותם: הייתי פוטר את כל היורשים.
יצחק הרצוג: מה זה ה-12%?
דוד רותם: מקסימום.
יצחק הרצוג: הוצאות על הקרקע – אין לך הוצאות.
נעמה מנחמי: בתוספת השלישית שמפנה לסעיף 65 יש הוראות סעיפים מחוק החברות הממשלתיות שיחולו על החברה, ומוצע להוסיף גם את סעיף קטן (א)(1) בסעיף 34, שעניינו דחיית מועד הגשת הדוחות לרשות.
נעמה מנחמי: התוספת הרביעית, עניינה פעולות לאיתור יורשים לפי סעיף 68ד(ב).
נעמה מנחמי: "(1) בדיקה במאגר המידע של יד ושם; (2) בדיקה במאגר המידע של בית התפוצות; (3) פנייה לרשויות המדינה אשר שעשוי להיות להן מידע שיכול לסייע באיתורם של בעלי הזכויות בנכס; (4) בדיקה באתר לגניאולוגיה יהודית; (5) בדיקה באתר למחקר גניאולוגי כללי; (6) בדיקה במאגר מוזיאון השואה בוושינגטון; (7) בדיקה במאגר המידע של שירות האיתור הבינלאומי בגרמניה; (8) בדיקה בארכיון מרשם האוכלוסין של עיר המוצא של בעל הזכויות בנכס.
נעמה מנחמי: " מאחר שיש הוראה ספציפית לגבי השר אין צורך ב-(9).
יצחק הרצוג: אלה הכלים העיקריים היום?
ישראל פלג: לפי מה שנמסר לי, ויש ארכיונים נוספים - - -
זאב בילסקי: אתה לא צריך לענות.
דוד רותם: קודם כול, אנחנו מאחדים את החוק של חבר הכנסת בילסקי - - -
נעמה מנחמי: מבחינה פרוצדורלית לפי סעיף התקנון צריך לאשר את המיזוג בוועדת הכנסת.
דוד רותם: בסדר, אנחנו מאשרים את המיזוג פה, מצביעים על החוק ואחר-כך ועדת הכנסת תעשה מה שהיא רוצה.
נעמה מנחמי: אני מבקשת לקבל הכוונה מהוועדה לגבי סעיף קטן (ג) – "הסכום מיועד למטרת הנצחה".
נעמה מנחמי: האם אתם רוצים לקבוע שהתקרה תהיה 5% או 10%?
דוד רותם: אנחנו רוצים שהתקרה תהיה 4 מיליון.
יצחק הרצוג: 4 מיליון ש"ח צמוד כמובן.
נעמה מנחמי: אם יישארו רק 20 מיליון לסיוע, אז ייתנו 20 מיליון לסיוע ו-4 מיליון להנצחה?
יצחק הרצוג: אמרנו שאם יהיה פחות מ-100 מיליון, הדירקטוריון יחליט.
אופיר פורת: תשאירו את זה באחוזים, התוצאה היא דומה.
נעמה מנחמי: בואו נקבע 4%.
דוד רותם: אני רוצה בכסף.
קריאה: אתה מסבך הכול.
דוד רותם: תעשה את זה באחוזים.
דוד רותם: רבותי, מי בעד אישור - - -
דוד רותם: רק רגע, אדוני, אני קודם מצביע על החוק.
דוד רותם: האם אתה רוצה להגיש הסתייגויות?
גלעד סממה: אנחנו רוצים להגיש את ההסתייגות בעל-פה.
דוד רותם: אין שום בעיה, תגיש את ההסתייגויות.
דוד רותם: בעוד שנייה אני אתן לך להגיש את ההסתייגויות.
דוד רותם: בבקשה, הסתייגויות שר המשפטים.
נועה סרברו: אנחנו מבקשים להגיש שתי הסתייגויות - - -
דוד רותם: לא "אנחנו מבקשים", שר המשפטים.
גלעד סממה: שר המשפטים מבקש.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה רשום שזה שר המשפטים.
נועה סרברו: כמובן, רק הוא יכול.
נועה סרברו: 1.
נועה סרברו: לסעיף 33 (ג) לתיקון המוצע, קביעת הכללים בסכומים של פטור מכתב התחייבות, כמו שנאמר קודם בדיון, אנחנו סבורים שזה עדיין לא בשל לחקיקה, ואנחנו חושבים שהכללים צריכים להיות מוסדרים בתקנות, מבחינתנו באישור הוועדה, אבל כרגע הסכומים לא נבדקו, ואנחנו חושבים שזה לא אחראי לקבוע את זה כך.
נועה סרברו: לגבי סעיף 68ב ההסתייגות השנייה - - -
נעמה מנחמי: אתם רוצים גם לקבוע מועד לתחילת התקנות?
נעמה מנחמי: כלומר, שגם לא יהיה סכום וגם לא יהיה מועד לקביעת התקנות או שההסתייגות שלכם כוללת גם קביעת מועד לתקנות?
דוד רותם: יש תקנות - - -
נעמה מנחמי: אין בתקנות.
גלעד סממה: רוצים בתוך שלושה חודשים, נניח?
דוד רותם: למה שאני אטיל עליכם משימות בלתי אפשריות?
גלעד סממה: למה?
גלעד סממה: חס וחלילה.
דוד רותם: הרי אני יודע כמה זמן לוקח לכם.
גלעד סממה: יש כאן חברי כנסת שמכירים אותי היטב ונעמוד - -
דוד רותם: כן, מכירים אותך היטב ויודעים שלא תעמוד בזה.
גלעד סממה: בלוחות הזמנים שאנחנו מציבים לעצמנו.
נעמה מנחמי: נועה, את מציעה למחוק את פסקה (1), להשאיר את פסקה (2) והתקנות ייקבעו בתוך שלושה חודשים באישור ועדה?
יצחק הרצוג: וההסתייגות השנייה?
נועה סרברו: ההסתייגות השנייה לתיקון הוראת המעבר לגבי סעיף 68ב בעניין השישית.
נועה סרברו: מאחר שיש קשיים משמעותיים שצריכים להיבחן ומעלים שאלות חוקתיות לגבי פגיעה בזכויות קניין של יורשי ההורים של - - -
נעמה מנחמי: ההצעה שלכם לא מעלה קשיים חוקתיים?
דוד רותם: היא לא מעלה, עזבי.
דוד רותם: אני רוצה ששר המשפטים, כשהוא יעלה לדוכן, יגידו לו שיביא אתו גם איזה זוג הורים כזה.
יצחק הרצוג: בואו נצביע.
דורית ואג: דודו, תיתן להם דד-ליין להגיש בכתב.
דוד רותם: היום, היום הם צריכים להגיש בכתב.
דורית ואג: היום.
דורית ואג: מתי?
נעמה מנחמי: עד השעה 16:00.
גלעד סממה: השאלה לגבי ההסתייגות הראשונה - - -
ליאת גרבר: צריך לנסח את זה אחר-כך?
דוד רותם: כן, ינסחו את זה כמו שרציתם.
גלעד סממה: אדוני היושב-ראש, ההסתייגות השנייה, אני כבר מבין לאן זה הולך, אבל ההסתייגות הראשונה אני חושב שאפשר לייתר אותה.
דוד רותם: ההסתייגויות ילכו באותה דרך.
דורית ואג: הוא מוריד אחת.
גלעד סממה: אנחנו מניחים כאן תקנות בתוך שלושה חודשים - - -
דוד רותם: אתה רוצה להוריד את ההסתייגות?
גלעד סממה: שנייה.
דוד רותם: אני אוריד לך את ההסתייגות בעוד שנייה.
דוד רותם: עזוב, למה אני צריך בכלל להתווכח אתך?
דוד רותם: מי בעד ההסתייגויות של שר המשפטים?
לימור תוסייה כהן: אדוני, יש לי שאלת הבהרה.
לימור תוסייה כהן: בסעיף 34, שסיכמנו שיהיו סכומים 100 מיליון ושיעור שיוקצה להנצחה, האם ההבנה שלי שסעיפים קטנים (ב1) ו-(ב2) שיוצאו יורדים מהשולחן או - - -
דוד רותם: שום דבר לא יורד, רק יהיו כתובים אחרת.
אופיר פורת: התוכן הנוכחי ירד.
דוד רותם: הם יהיו כתובים אחרת.
לימור תוסייה כהן: זאת אומרת, החברה תחויב להקצות - - -
נעמה מנחמי: אני אנסח ואביא את זה לחברים הנוכחים פה לאשר את זה.
יצחק הרצוג: הדירקטוריון בסוף יחליט.
דוד רותם: רבותי, מי בעד הסתייגויות שר המשפטים?
דוד רותם: בעד הסתייגויות שר המשפטים – אין
דוד רותם: ההצעות לא אושרו ויעלו למליאה כהסתייגויות.
אברהם מיכאלי: אני לא מרים אוטומטית.
אברהם מיכאלי: על מה זה?
דוד רותם: על ההסתייגויות של שר המשפטים.
דוד רותם: אתה לא רוצה להצביע נגד?
זאב בילסקי: אתה צריך להבין שבוועדה הזאת קודם מצביעים, אחר כך היושב-ראש מסביר על מה...
דורית ואג: הסבירו לפני חמש דקות.
דוד רותם: אני נורא מצטער, אבל שר המשפטים לא הצליח לגייס אפילו חבר כנסת אחד להסתייגויות.
יצחק הרצוג: הלאה, החוק.
דוד רותם: מי בעד החוק בקריאה שנייה ושלישית?
דוד רותם: אני מאחד את החוקים כמובן.
דוד רותם: מי בעד לאחד את החוקים ואחר-כך נעביר את זה באישור ועדת הכנסת?
דוד רותם: בעד איחוד הצעות החוק – פה אחד
דוד רותם: אושר לאחד את הצעות החוק.
דוד רותם: מי בעד לאשר את החוקים בקריאה השנייה והשלישית?
דוד רותם: אושר להעביר את הצעת חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה) (תיקון), התשע"ב-2012 והצעת חוק נכסים של נספי השואה (השבה ליורשים והקדשה למטרות סיוע והנצחה) (תיקון - סיוע ואיתור חובה), התשע"ב-2012 לקריאה שנייה ולקריאה שלישית במליאה.
דוד רותם: היום אנחנו נגמור את תקנות המרשם הפלילי (שינויים בתוספת הראשונה והשלישית לחוק) ואת תקנות המרשם הפלילי (הוספת חברות ממשלתיות).
דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי, מה נשאר לנו פה?
אלעזר שטרן: נעבור רק על הדברים שנשארו פתוחים והדברים החדשים שצצו.
אלעזר שטרן: לפני שאני אעבור לפרט (ה) ופרט (ח) יש פרטים (ו2) ו-(ו3), שזה רשות החברות הממשלתיות, הנוסח תוקן בהתאם למה שהיושב-ראש ביקש.
גונן גומלסקי: אם מותר - - -
גונן גומלסקי: אני עורך-דין בלשכה המשפטית של רשות החברות הממשלתיות.
גונן גומלסקי: אם מותר ביחס לפרטים (ו2) ו-(ו3), בעיקר ל-(ו3) – אם מותר להעיר, מה שקורה שמתבקש שהאפשרות לקבל פרטים מהמרשם הפלילי תהיה גם לוועדות הציבוריות - - -
דוד רותם: תשכחו מזה, כבר דיברנו על זה בפעם הקודמת.
גבריאלה פיסמן: הוא מדבר על ההורדה "או מי שהוא הסמיך לכך".
גבריאלה פיסמן: יש צורך ספציפי לבחינת מינויים של יועצים משפטיים, וגונן יוכל להסביר.
גבריאלה פיסמן: זה בא בשל ההשמטה "או מי שהוא הסמיך לכך".
גונן גומלסקי: אם אני אוכל להסביר מבחינת הליך המינוי, גם של רואה החשבון, יש קצת שוני, אבל בעיקרון מה שקורה שקיימות ועדות ציבוריות שממליצות בפני הרשות.
גונן גומלסקי: האחת בנושא של מינוי יועצים משפטיים והשנייה בנושא של מינוי רואי חשבון מבקרים בחברות ממשלתיות.
גונן גומלסקי: בהתאם לנוסח כפי שהוא כרגע, הסמכות או האפשרות לקבל את המרשם הפלילי קיימת כיום רק למנהל הרשות.
גונן גומלסקי: "מי שהסמיך לכך" – התוספת הזאת ירדה ונוצר מצב שהוא קצת מוזר, שמי שרשאי להמליץ בפני מנהל הרשות, אין לו סמכות לראות את המרשם הפלילי או את הפרטים המסוימים שחשבנו שאפשר לתת לראות, ולמנהל הרשות יש אפשרות כזאת.
גונן גומלסקי: חשבתי מבחינת היגיון הליך המינוי שיהיה נכון שגם לוועדות הציבוריות תהיה אפשרות לראות את פרטי המרשם.
דוד רותם: לא אכפת לי שהוועדות הממליצות ימליצו ואז מנהל הרשות יקבל החלטה כי הוא ראה את המרשם הפלילי והוא יגיד: קיבלתי את ההמלצה, אבל אני לא מקבל אותה.
גבריאלה פיסמן: אדוני, על בסיס מה תהיה ההמלצה אם הם לא נחשפים למידע?
דוד רותם: על בסיס הידע ועל בסיס כל הדברים האלה.
דוד רותם: אני לא אתן לוועדות ציבוריות - - -
גבריאלה פיסמן: זו לא ועדה ציבורית.
דוד רותם: זו ועדה ציבורית.
גבריאלה פיסמן: זו ועדה ציבורית על-פי מה שההרכב שלה, כמה אנשים נמצאים שם.
גונן גומלסקי: הוועדה הוקמה לפי הכללים, ויש בה שבעה חברים, כשבוועדה למינוי רואי חשבון יש שלושה אנשי ציבור, שני רואי חשבון שהם חברי לשכת רואי חשבון, שהוצעו על-ידי הלשכה, עובד של משרד המשפטים ויושב-ראש דירקטוריון של חברה ממשלתית.
גונן גומלסקי: בוועדה לעורכי דין, למינוי יועצים משפטיים, במקום נציגים של לשכת רואי חשבון יש נציגים של לשכת עורכי-הדין.
דוד רותם: כמו שאני לא מתכוון לתת ללשכת עורכי-הדין אני גם לא אתן לאף אחד שקשור ללשכת עורכי-הדין.
דוד רותם: זה פשוט להפיץ רכילות.
דוד רותם: הם ימליצו על-פי המידע שיש להם, אם האיש ראוי או לא ראוי יחליטו כן, יחליטו לא, אחר-כך כאשר יהיה צריך לבדוק את הנושא הפלילי, יבוא ראש הרשות ויגיד: קיבלתי מכם המלצה, אבל אני לא מאמץ אותה או אני כן מאמץ אותה לפי המידע שיש לי.
גבריאלה פיסמן: אולי בכל זאת נכון לשקול לתת לגורם מסוים בוועדה?
גונן גומלסקי: אולי ליושב-ראש הוועדה.
דוד רותם: מי זה יושב-ראש הוועדה?
גונן גומלסקי: יושב-ראש הוועדה הוא איש ציבור.
דוד רותם: איש ציבור שמי ממנה אותו?
גונן גומלסקי: ממנים אותו השרים.
גונן גומלסקי: הוא עובר כמובן בדיקה, אבל ממנים אותו השרים.
גונן גומלסקי: לדוגמה היום יושב-ראש הוועדה ליועצים משפטיים זה השופט בדימוס זפט, יושב-ראש הוועדה למינוי רואי-חשבון זה עורך-הדין איל רוזובסקי.
דוד רותם: איך תיתן הוועדה המלצה?
דוד רותם: ועדה של שבעה אנשים, איך היא תיתן המלצה כאשר רק היושב-ראש יודע?
דוד רותם: השאלה ששאלת נשארת בעיני אם אני אקבע שרק היושב-ראש ידע.
דוד רותם: איך אפשר ששבעה אנשים ימליצו כאשר רק אחד יודע?
גבריאלה פיסמן: במקרים מסוימים, מה שאנחנו נוהגים להציע, שאותו יושב-ראש יוכל לתת איזה פרפרזה בהתבסס על המידע שנמצא בידיו, ועל בסיס אותה פרפרזה תוכל הוועדה לצרף את זה ליתר השיקולים שנשקלים על-ידה.
גבריאלה פיסמן: הרעיון בכל זאת לחשוף את הוועדה שממליצה למידע שהוא מידע רלוונטי בדרך מסוימת.
דוד רותם: הוא לא רלוונטי.
דוד רותם: המידע הרלוונטי זה הידע והיכולת של האיש למלא את התפקיד.
גבריאלה פיסמן: זה חלק מהשיקולים למינוי.
דוד רותם: בגלל זה יבוא יושב-ראש הרשות ויגיד: אתם המלצתם כי הוא איש מקצוע טוב, אבל אני מחליט לא למנות אותו.
דוד רותם: זה בדיוק מה שאני רוצה שיקרה.
דוד רותם: אני לא רוצה ששני חברים בלשכת עורכי-הדין ידעו בדיוק כל מה שקרה לי בחיים.
דוד רותם: וגם לא שניים בלשכת רואי חשבון.
גבריאלה פיסמן: זה נראה לי מוזר שלגורם הממליץ לא תהיה אפשרות בכלל לשקול את המידע.
גבריאלה פיסמן: אני חושבת שלתת לגורם אחד בוועדה הזאת את האפשרות לראות היא כן - - -
דוד רותם: מה זה "אחד בוועדה"?