GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גבי שוחט: כנ"ל יכול להיות שוטר במקום חיוני או בעל תפקיד אחר שנמצא.
נעמה מנחמי: שוטר שנמצא במקום חיוני, צריך לתת לו את הדירה שהוא גר בה?
גבי שוחט: אם אין לו דירה והחשב הכללי קבע קריטריונים מתי מגיעה לו דירה, למה לא?
נעמה מנחמי: לתת לו את הדירה שהוא גר בה?
גבי שוחט: למכור לו במחיר, בתשלום.
יצחק הרצוג: זה מעורר בעיות כי אתה יוצר פה איזה פתח לקבוצה מיוחסת כזו שפתאום תקבל פה הטבות.
גבי שוחט: בדרך כלל לבעלי תפקידים.
יצחק הרצוג: לכן אני לא יודע אם אתם מספיקים משויפים על התקנה הזו.
יצחק הרצוג: אם אתה שואל אותי, לא ברור לי למה היא עולה עכשיו, מה הדחיפות של התיקון הזה?
יצחק הרצוג: מה הדחיפות?
יצחק הרצוג: תביאו לנו הסבר.
יצחק הרצוג: רוב בעלי הפקידים הממלכתיים כבר לא חיים בדירות שרד, וגם נשיא המדינה הוא לא בקטע הזה בכלל לפי חוק יסוד: נשיא המדינה, אז מה נשאר לנו?
יצחק הרצוג: אני מציע לרדת מהתקנה הזו אלא אם אתה רואה שיש לך איזושהי בעיה.
נעמה מנחמי: אתה גם תמיד יכול להשתמש ב-3(28) אם זה כל כך חריג.
גבי שוחט: אני יכול לחשוב על זה?
יצחק הרצוג: כן, בהחלט, תודיע לנו בהמשך.
יצחק הרצוג: הלאה, אנחנו עוברים ל-(14ג).
נעמה מנחמי: "התקשרות להענקת זכות במקרקעין שנעשית כדי להבטיח את זכויות המדינה במקרקעין, מנימוקים מיוחדים שירשמו, באישור החשב הכללי, בהיקף ולתקופה המזעריים הנדרשים בנסיבות העניין.
נעמה מנחמי: " אגב, כאן הם כן הוסיפו את "המזעריים", זה הנוסח הכללי הרגיל.
נעמה מנחמי: לא הבנתי מתי אתם מתכוונים להשתמש בתקנה הזו?
יצחק הרצוג: מה ההבדל בין זה לבין הראשון?
יצחק הרצוג: זה נוגע להחלפת קרקעות למשל?
גבי שוחט: להחזקת קרקעות או שימושים שנעשים שהם לא מוסדרים במסגרת הסכמים שקיימים או בעצם למנוע מצב של פלישות או עמותות מסוימות.
יצחק הרצוג: אז אם ככה למה שם אתה לא רוצה את "המזעריים", בסעיף הראשון שהורדנו את "המזעריים"?
נעמה מנחמי: זה פשוט הנוסח הקבוע בכל מקום, "המזעריים".
ברוך לוברט: אדוני, לא תהיה לנו התנגדות, אנחנו נוסיף את "המזעריים" גם בהתחלה.
יצחק הרצוג: אז בזה פתרנו את כל התיקונים שלו.
גבי שוחט: רגע, יורד "המזעריים"?
יצחק הרצוג: לא, הוא נשאר בראשון, הוא מכניס לך את זה עוד פעם ב-(ב).
נעמה מנחמי: ב-(14א)(ב).
יצחק הרצוג: איפה שכאילו נתתי לך יותר גמישות, למרות שהתווכחנו עליה, אז בקטע ההוא הוא רוצה להוסיף את המילה "מזערי" בכל זאת.
יצחק הרצוג: "בהיקף ולתקופה המזעריים הנדרשים".
יצחק הרצוג: זה המינימלי הנדרש, יש לך בעיה עם זה?
יצחק הרצוג: אתה לרוב חי עם זה בסדר, גם בראשון.
יצחק הרצוג: לדעתי זו מסננת סבירה, זו לא מגבלה שמקשה עליך בחיים.
יצחק הרצוג: אתה אומר: המינימום שלי הוא "איקס" שנים.
גבי שוחט: בסדר.
יצחק הרצוג: אוקיי, סגרנו גם את (14ג).
יצחק הרצוג: עכשיו אנחנו עוברים ל-(20).
נעמה מנחמי: לפני (20), בפרט (18) העירו לנו שב-(18)(ב): "המוסד הלאומי או התאגיד בשליטת ג'וינט...
נעמה מנחמי: למעט אם התקיימו התנאים האמורים בתקנה זו ובתקנות 4, 5 או 14" – ו-14 בוטלה.
יצחק הרצוג: טוב, אפשר להוריד את 14 אם 14 בוטלה ואם את חושבת שזה לא גורם נזק.
יצחק הרצוג: הלאה, (20).
נעמה מנחמי: פרט (20): "התקשרות לרכישת ציוד מבצעי עבור משטרת ישראל, נציבות כבאות והצלה או הרשות להגנה על עדים או התקשרות אחרת אשר עריכת מכרז לגביהן עלולה לפגוע בדרכי פעולה או שיטות עבודה של משטרת ישראל, נציבות כבאות והצלה או של הרשות להגנה על עדים או לפגוע באופן אחר בפעילותן המבצעית, ובלבד שהמפקח הכללי של משטרת ישראל או המנהל הכללי של המשרד לביטחון פנים, לפי הענין, אישר זאת; בפסקה זו, בפסקה (20א) ובפסקה (32), "משטרת ישראל" - לרבות שירות בתי הסוהר ומשמר בתי המשפט בהנהלת בתי המשפט, ולענין התקשרות של שירות בתי הסוהר או של משמר בתי המשפט, במקום "המפקח הכללי של המשטרה" קרי "נציב בתי הסוהר או מנהל בתי המשפט לפי הענין";
יצחק הרצוג: בקיצור, השאלה היא מה פתאום "נציבות כבאות והצלה"?
יצחק הרצוג: הרי זה לא גורם מסווג, זה לא גורם סודי.
יצחק הרצוג: הגנה על עדים אני מבין, אבל כבאות והצלה, למה שלא יהיה במכרז?
ברוך לוברט: אדוני, צריך לזכור, התקנה מדברת על התקשרות לגבי ציוד מבצעי שההתקשרות בעריכת מכרז עלולה לפגוע או בדרכי הפעולה או בשיטות העבודה.
ברוך לוברט: זאת אומרת, התקנה היא מאוד מאוד מצומצמת בהקשר הזה ולפי מה שעלה בפנינו, גם מהרשות להגנה על עדים וגם בנציבות כבאות והצלה - - -
יצחק הרצוג: הגנה על עדים הסכמנו, נקודה, סוף.
ברוך לוברט: אני אומר גם נציבות כבאות והצלה, שזה עלה בממשלה בוועדת שרים לחברה וכלכלה.
ברוך לוברט: הרי צריך לזכור, בתיקון הזה של התקנות אנחנו גזרנו על עצמנו הליך יותר מחמיר מהליך רגיל של תיקון של תקנות, הפצנו את תיקון התקנות כתזכיר חוק, קיבלנו הערות של המשרדים והלכנו לממשלה לקבל את אישורה על תיקון התקנות כיוון שיש להם השפעה מאוד מאוד רחבה על עבודת הממשלה.
ברוך לוברט: במסגרת ישיבת הממשלה עלה גם הנושא של נציבות כבאות והצלה.
יצחק הרצוג: אבל אני שואל אתכם, בואו, חבר'ה, יש לכם עמדה מקצועית, לא?
יצחק הרצוג: מה עמדתכם המקצועית?
יצחק הרצוג: אתם רואים את ההיגיון בזה?
בוסנה ירדני: כן.
יצחק הרצוג: בבקשה, בואי תסבירי לנו למה כבאות והצלה לא יכולים להוציא מכרז כמו כל גורם אחר?
בוסנה ירדני: תקנה 3(2) לא נותנת מענה מאחר ואת העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה, בתקנה 3(3) בהתקשרויות מעל 2 מיליון צריך בעצם לפנות לאישור החשכ"ל.
נעמה מנחמי: אז בעצם מה שאת אומרת זה שאת צריכה דחיפות?
יצחק הרצוג: רגע, תני לה לדבר, סליחה.
יצחק הרצוג: תמשיכי, סיימי את דבריך.
בוסנה ירדני: ומכיוון ששתי התקנות האלה לא נותנות מענה ועריכת מכרז לוקחת זמן ויש גם מקרים שמכרזים נתקעים בגלל הליך כזה או אחר ויש התקשרויות שצריך לבצע והתקנה כאן מדברת באמת על רכישת ציוד מבצעי, ראינו לנכון להוסיף את זה.
יצחק הרצוג: השאלה אם אפשר לתחום את זה בהוראת שעה בגלל האסון ולהגיד: יש לכם שנה לעשות את הדבר הזה או חצי שנה.
יצחק הרצוג: למה צריך לנצח לאפשר להם פטור ממכרז?
יצחק הרצוג: אני לא מבין את זה, זה לא נראה לי הגיוני.
בוסנה ירדני: אנחנו, הגורם המקצועי בכבאות, ובעיקר לאחר אסון הכרמל, מבקשים שזה יאושר בתקנות.
יצחק הרצוג: למה לא תלכי על סעיף הדחיפות?
בוסנה ירדני: כי את העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה, יש מקרים שאני לא יכולה לבצע תוך שני ימי עבודה ויש לי גם התקשרויות, למשל אם אני צריכה לרכוש חומר מעכב בעירה.
קריאות: זה תוקן עכשיו, מתקנים את זה עכשיו.
ברוך לוברט: תקנה 3(2) עכשיו תוקנה שיהיה - - -
בוסנה ירדני: את העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה, חברים.
יצחק הרצוג: תכף כל אחת יענה.
יצחק הרצוג: בוסנה, רק תסיימי, מה את אומרת?
בוסנה ירדני: אני אומרת שעל פי התיקון את העבודה יש לבצע תוך שני ימי עבודה ויש מקרים שאני לא יכולה לבצע את העבודה תוך שני ימי עבודה, לכן אני בעצם מבקשת במקרים רק של רכישת ציוד מבצעי ובמקרים נדירים ולצורך מניעת אסון - - -
יצחק הרצוג: זה לא אמיתי מה שאת אומרת כי כל העניין של כבאות והצלה זה רכישת ציוד מבצעי, זה המיכליות והמשאיות וציוד הכיבוי.
יצחק הרצוג: אני מעריך מאוד את החשיבות של הנושא הזה, מבין את הצורך המבצעי אבל את יודעת שזה לא אמיתי.
בוסנה ירדני: אבל לא בכל מקרה אנחנו מבקשים את הפטור הזה, לא בכל מקרה.
בוסנה ירדני: רק במקרים שהם באמת דחופים ושעריכת מכרז יכולה להימשך הרבה זמן.
יצחק הרצוג: אני רוצה רגע להבין את התשובה.
אלה גור: אני חושבת שהתשובה היא בתיקון שהוצע היום ל-3(2).
אלה גור: היום דיברנו לתקן את 3(2) ל"התקשרות נדרשת בדחיפות אשר יש להתחיל בביצועה", ולא "אשר יש לבצעה".
אלה גור: זה התיקון המוצע היום.
נעמה מנחמי: לא, זה לא נותן לה מענה, אבל גם התקנה הזו, אם נכניס אתכם, לא תיתן לך מענה כי את עדיין צריכה לעמוד בתנאי של התקנה שאומר: "אשר עריכת מכרז לגביהן עלולה לפגוע בדרכי פעולה או שיטות עבודה של משטרת ישראל".
נעמה מנחמי: את חייבת לקיים את המשפט הזה ואת לא תקיימי אותו.
ברוך לוברט: "או לפגוע באופן אחר בפעילותן המבצעית".
בוסנה ירדני: זה או או, או באופן אחר שיכול לפגוע בפעילות.
בוסנה ירדני: זה לא "ו", זה "או".
נעמה מנחמי: למה שלא נעשה להם - - -
יצחק הרצוג: תקנה נפרדת.
יצחק הרצוג: אני חושב שזה נכון להביא תקנה נפרדת לכבאות והצלה ולגמור עניין בצורה הרבה יותר טובה.
ברוך לוברט: מה התוכן?
ברוך לוברט: אם התוכן שמבקשים זה התוכן שנמצא בתקנה 3(20) אין - - -
יצחק הרצוג: שיהיה בתקנה איזה סוג ציוד הוא יכול לרכוש בבהילות בשל הצרכים שיש היום למדינת ישראל.
יצחק הרצוג: זה גדר דילמה מאוד גדול.
יצחק הרצוג: אני לא אומר שאין לה דברים שהיא צריכה, מצד שני, זה לא סביר שניתן פטור כזה גורף.
יצחק הרצוג: מה רצית להוסיף?
בוסנה ירדני: אותו דבר אפשר להגיד על הנהלת בתי משפט, שהיא מצויה פה בגופים שנמנים בתקנה.
יצחק הרצוג: איפה את רואה אותם?
ירון גולן: זה לא נכון, למשמר בתי המשפט יש מקרים שהוא צריך לשמור על שופטים, יש לו מקרים שהוא צריך לקנות מערכות ולא רק במידי שבאמת אם הוא קונה אותם הם יכולים להשפיע על פגיעה בשופטים.
ירון גולן: זה לא נכון, זו לא דוגמה טובה.
בוסנה ירדני: אחרי אסון הכרמל אני לא חושבת שאי אפשר להגיד על הכבאות את אותו דבר.
יצחק הרצוג: אתה מוציא מכרז ואומר: אני מזמין מכרז למי שיספק לי ציוד כיבוי.
יצחק הרצוג: מה נורא מסובך בזה?
בוסנה ירדני: מכרז לוקח זמן.
יצחק הרצוג: אבל הכול לוקח זמן, אפשר היה לבטל את חוק חובת מכרזים מזמן, זה גם עלי מקובל.
יצחק הרצוג: נו, בסדר, אז מה?
יצחק הרצוג: מה הקשר בין זה לזה?
יצחק הרצוג: מה, אתם לא מסוגלים לכתוב מכרזים?
יצחק הרצוג: איזה מין הערה הזו.
יצחק הרצוג: להוציא מכרז בין-לאומי, RFI, אתם נוסעים בכל העולם, מתקשרים בכל העולם, לא צריכה להיות לכם בעיה להוציא מכרז כמו כל גורם אחר במדינה הזו.
יצחק הרצוג: זה לא קשור לפחד הקמאי מדליקות, שזה ברור שזה פחד.
יצחק הרצוג: ולכן בעניין הזה אמרתי שיש דברים שאת יכולה לעשות אבל אני לא יכול לתת לכם פטור גורף על כל הפעילות שלכם.
בוסנה ירדני: אדוני, אני אחדד את הנקודה: אני לא מבקשת פטור גורף, אני מבקשת פטור במקרים דחופים.
יצחק הרצוג: זה לא כתוב, לא כתוב.
יצחק הרצוג: איפה זה כתוב?
יצחק הרצוג: זו בדיוק הבעיה.
יצחק הרצוג: את רוצה "או לפגוע באופן אחר בפעילותן המבצעית של נציבות כבאות והצלה", איך אני יכול לשכנע לפגוע – כל דבר פה זה לפגוע.
יצחק הרצוג: השאלה אם אפשר היה להגיע עכשיו לתקנה נוספת ולהוסיף אותה לגבי נציבות כבאות והצלה?
יצחק הרצוג: אני שואל את משרד המשפטים, אפשר להגיע ש"בפעילות מצילת חיים"?
יצחק הרצוג: או שתוספי פה "פעילות מצילת חיים מידית", או משהו כזה?
יצחק הרצוג: אז אני יכול להבין את זה.
יצחק הרצוג: אבל זה לא בגלל סודיות, זה לא אותו דבר בכלל.
יצחק הרצוג: המשטרה, זה ציוד האזנות, הגנת עדים זה ציוד אחר, זה לא נוגע לכיבוי.
בוסנה ירדני: אלה בדיוק הנסיבות שבהן אני מבקשת, במקרים שהם באמת מצילי חיים.
יצחק הרצוג: אז זה צריך להיות בנסיבות של הצלת חיים.
יצחק הרצוג: אני יכול להבין שאפשר להוסיף: נסיבות של הצלת חיים שיפורטו, שינומקו.
יצחק הרצוג: יש מקומות שאין ציוד?
יצחק הרצוג: אתה צריך בכרמל ציוד היום?
יצחק הרצוג: אני מבין, לגמרי מבין.
בוסנה ירדני: האם אפשר להוסיף את המשפט "במקרים מצילי חיים"?
יצחק הרצוג: אני שואל, מה אתה אומר, משרד המשפטים, אפשר ללטש את זה יותר?
יצחק הרצוג: "ובכל הקשור לנציבות כבאות והצלה בשל נסיבות מצילות חיים"?
ברוך לוברט: אדוני, לגבי "נסיבות מצילות חיים" אני חושב שהשימוש שנעשה בדרך כלל זה שימוש בתקנה 3(2): "הדחיפות למניעת נזק של ממש".
יצחק הרצוג: כן, אחרי היומיים.
יצחק הרצוג: מה היא אומרת לך?
יצחק הרצוג: לפני הדליקה אתה צריך, לא אחרי הדליקה.
יצחק הרצוג: זו הבעיה שלך.
יצחק הרצוג: מה עושים עם מגן דוד אדום היום?
יצחק הרצוג: מה עם מד"א וכל אלה, הם במכרזים?
ירון גולן: מכרזים רגילים.
אלה גור: הם תאגיד סטטוטורי.
יצחק הרצוג: עדיין חוק חובת מכרזים חל עליהם.
ברוך לוברט: התקנות חלות עליהם.
אלה גור: כן, אבל יש להם פטור - - -
יצחק הרצוג: אנחנו לא נוכל לתת לך בתקנה הזו, זה צריך להיות איזשהו הסדר מיוחד שנוגע לדבר הזה.
יצחק הרצוג: זה לא סביר לתת פטור גורף.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת מקלב, יש לך התייחסות להערתי?
אורי מקלב: אני חושב שבחודשים האחרונים, בתקופה האחרונה, אנחנו עדים לכך ששירותי הכבאות נהפכו לאחד הגופים שבאמת מתעסק עם הצלת חיים ואני גם מאמין היום שיש להם דברים שהם מאוד מאוד דחופים.
אורי מקלב: אני לא יודע מה זה נקרא "מצילת חיים", נניח שחומר הכיבוי למטוסים נגמר בעקבות שריפה גדולה והתפרצויות גדולות?
יצחק הרצוג: אז זה יש להם, דחיפות יש לה.
נעמה מנחמי: יש להם ב-3(2).
יצחק הרצוג: יש לה את זה בסעיף 3(2), היא יכולה לקנות את חומר הכיבוי צ'יק צ'אק, תוך יומיים.
אורי מקלב: אבל אם היא לא מספיקה, תוך יומיים היא צריכה - - - ?
יצחק הרצוג: "התקשרות הנדרשת בדחיפות למניעת נזק של ממש" – יש לך את זה – "אשר יש להתחיל בביצועה בתוך שני ימי עבודה או פחות".
יצחק הרצוג: אז תגידי: "למניעת נזק של ממש או הצלת חיים", אני מוכן להוסיף את זה.
אלה גור: זה ברור שזה נזק של ממש.
יצחק הרצוג: נזק של ממש זו הצלת חיים.
ירון גולן: זו לא תקנה, התקנה עוסקת בדיוק במה שאמרת, זה ציוד מודיעיני למטרות מבצעיות.
יצחק הרצוג: אני מבין אבל האם אני יכול לכלול אותה ב-3(2).
ירון גולן: זה משהו אחר, אבל לא כאן.
יצחק הרצוג: אני מסכים, לכן זה לא מתאים ולכן זה צריך להיות ב-3(2).
נעמה מנחמי: תראה, גם אם יש להם צרכי חרום שאין להם כרגע מענה הרי זה לא צרכים שהם - - -
יצחק הרצוג: ובמקום שני ימי עבודה אפשר 7 ימי עבודה?
אורי מקלב: יכולה להיות דליקה מיד באותו יום, יכולה להיות יום אחר יום דליקה.
ברוך לוברט: אנחנו לא מעוניינים להרחיב את התקנה 3(2).
יצחק הרצוג: הבעיה שאני רוצה לתת לה מענה היום, מצד שני אני לא רוצה את זה בתקנה הזאת.
נועם בריימן: אבל אם תשים לעניין נציבות כבאות והצלה, תוסיף 7 ימים, אולי זה יפתור.
ברוך לוברט: אדוני, המטרה של ההוספה של "נציבות כבאות והצלה" לתקנה הזאת היא בגלל שיש להם צורך בהתקשרויות מסוימות שמכרז עלול לפגוע בדרכי הפעולה שלהם או בשיטות הפעולה שלהם או בפעילות המבצעית שלהם, ולא בהקשר של הדחיפות כי בהקשר של הדחיפות יש לנו תקנה אחרת.
אורי מקלב: אתה יכול להביא דוגמה?
ברוך לוברט: אני מניח שאולי הם יתנו דוגמאות טובות מאתנו.
יצחק הרצוג: לא, כתוב "או לפגוע באופן אחר בפעילותם המבצעית".
יצחק הרצוג: אולי פתחת את החלון הזה של לפגוע באופן אחר - - -
ברוך לוברט: אז אולי את החלון הזה אפשר לצמצם לגביהם, אם זה מוסכם עליהם, את הסיפה של "לפגוע באופן אחר בפעילותם המבצעית".
ברוך לוברט: צריך לחשוב אולי לצמצם את החלון הזה.
יצחק הרצוג: למה לא לבטל את המילים "או באופן אחר בפעילותם המבצעית" ואז גמרת, אז אין לי בעיה לכלול אותם.
ירון גולן: רק לגבי נציבות.
ברוך לוברט: רק לגבי נציבות הכבאות.
יצחק הרצוג: שמה?
ברוך לוברט: אני אומר שאנחנו לא נשנה את כל התקנה לגבי כל הגופים, נשנה את החלון רק לגבי נציבות הכבאות וההצלה, לפי ההצעה שלך.
אורי מקלב: ההערה היתה רק לגביהם.
נעמה מנחמי: אבל אז זה לא נותן להם כלום.
יצחק הרצוג: אבל היא רצתה את "פעילותה המבצעית", זה בדיוק הקטע, הם ניסו פה דרך ה"לופ" הזה להיכנס פה.
רונית פרל: אפשר לגביהם לעשות את זה כהוראת שעה לשנה.
בוסנה ירדני: אפשר ניסיון של שנה כהוראת שעה?
בוסנה ירדני: זה משהו שאנחנו יכולים.
יצחק הרצוג: שנה כהוראת שעה אני מוכן לתת, כדי לעמוד בדוח הביקורת כן.
יצחק הרצוג: אז תקבעי שזה יחול במשך שנה בלבד כדי להעמיד אותם על הרגלים.
גבי שוחט: אבל צריך להחליף את זה למנגנוני דיווח.
גבי שוחט: אחת הבעיות בהוראת השעה, ואנחנו נתקלנו בזה במסגרת הרפורמה, ישנה הוראת שעה שהארכנו אותה לתקופה נוספת בשנתיים והבעיה היא חוסר דיווח של המשרדים.
גבי שוחט: מאוד חשוב שידווח על סוגי ההתקשרויות ואופן ההתקשרויות.
יצחק הרצוג: בסדר, הנציב ומנכ"ל המשרד לביטחון פנים ידווחו לחשב הכללי.
יצחק הרצוג: התקנה תנוסח על ידי נעמה, אני מסמיך אותה, כך שברור שהתקנה היא התקנה, אבל לכל הנוגע לנציבות כבאות והצלה למשך 12 חודשים מיום התיקון בלבד, תוך חובת דיווח של מנכ"ל משרד לביטחון פנים והנציב לחשב הכללי.
נעמה מנחמי: פרט (30).
יצחק הרצוג: זו תקנה מאוד מאוד חשובה שאני מאוד תומך בה.
יצחק הרצוג: תקריאי את התקנה ונגמור אתה.
נעמה מנחמי: אני אקריא את הנוסח החדש המוצע: "התקשרות לביצוע מיזם אשר יפעל ללא כוונת רווח, למטרה של חינוך, תרבות, דת, מדע, אמנות, רווחה, בריאות, ספורט, התיישבות, עלייה, מחקר או למטרה דומה, לאחר בחינת קיומם של מיזמים כאמור בתקנה 3ב ובכפוף לתנאים הנזכרים בה, ובלבד שהתקיימו שני אלה: ההתקשרות נעשית עם מי שתורם ממקורותיו סכום שאינו נמוך ממחצית עלות ביצוע המיזם.
נעמה מנחמי: התקשרויות עם צדדים נוספים, ככל שהן נובעות מן ההתקשרות עם המשרד, ייעשו במכרז;" השינוי מהנוסח הקודם הוא בעצם הורדת הדרישה למינימום של חצי מיליון שקלים השתתפות על ידי הגוף המבצע.
יצחק הרצוג: זה הסיפור, אני רק רוצה לוודא שזה ברור שזה כולל גם בינוי, חד משמעית, יכולת פיתוח ובינוי.
נעמה מנחמי: כתוב "התיישבות, עליה".
יצחק הרצוג: לא התיישבות ועליה, אני מדבר על בינוי של מבנים.
ליהיא שטרן פיליפסון: ש"מיזם" כולל גם בינוי, למטרות רווחה או דברים כאלה.
יצחק הרצוג: אוקיי, זה ברור.
ליהיא שטרן פיליפסון: מהלשכה המשפטית ממשרד הרווחה.
יצחק הרצוג: אה, אנחנו מכירים.
יצחק הרצוג: אז רגע, אבל את חוזרת על המילים שלי, מה את צריכה עוד?
יצחק הרצוג: אני רוצה שיהיה לפרוטוקול ברור שזה כולל בינוי, אני יודע שזה הסיכום, אני רוצה רק שזה יאמר לפרוטוקול.
גבי שוחט: אני לא רואה עם זה בעיה.
ברוך לוברט: אדוני, ככל שזה עומד בשאר התנאים של תקנה 3.
יצחק הרצוג: ברור לגמרי, אין בעיה.
ברוך לוברט: אז כמובן שגם בינוי יכול להיות מיזם משותף לפי הוראת התכ"מ.
יצחק הרצוג: ברור אבל היו לנו המון שותפויות שנתקענו עם הפרשנות של הדבר הזה ורצינו לוודא.
יצחק הרצוג: רצינו – אני עוד שמה, כן?
יצחק הרצוג: הרווחה לא עוזבת אותי אף פעם.
יצחק הרצוג: רציתי לוודא.
ברוך לוברט: היתה פניה של הייעוץ המשפטי אצלכם ואנחנו אישרנו את זה.
יצחק הרצוג: הוא גם אומר "אצלכם", את רואה?
יצחק הרצוג: מה את רוצה?
יצחק הרצוג: אני חושב שמאוד מאוד נכון הביטול של חצי מיליון שקל, דווקא המיזמים הכי יפים והכי נכונים הם מיזמים של זרעים שנובטים שהם לעיתים פחות מחצי ממיליון.
נעמה מנחמי: רק כמה הערות לגבי התקנה.
נעמה מנחמי: קודם כל, התקנה הוגדרה כהוראת שעה עד יוני 2012.
יצחק הרצוג: מה פירוש?
נעמה מנחמי: רגע, היא היתה קבועה כהוראת שעה עד יוני 2012, עכשיו אנחנו נכליל אותה במסגרת הוראה קבועה.
יצחק הרצוג: עכשיו היא תהיה קבועה.
גבי שוחט: נקבע אותה.
ברוך לוברט: אנחנו פשוט נקבע אותה כהוראת קבע, ומה שאני מציע זה לקרוא את תקנה 3(30) יחד עם התיקון של תקנה 3(ב), שהוא למעשה - - -
נעמה מנחמי: כן, אנחנו כבר נעשה את זה.
נעמה מנחמי: רק דבר אחרון, לפני שנקרא את 3(ב) ונקבל את כל התמונה, אני רק אציין שבשנת 2009 כשעשו את כל התיקון היה דיון רב בשאלה על "ממקורותיו".
נעמה מנחמי: אתה רוצה להבהיר לנו מה הכוונה "ממקורותיו"?
יצחק הרצוג: לא, זה נשאר "ממקורותיו", אם זה לא שונה.
יצחק הרצוג: זה לרבות גיוס תרומות, זה ברור.
נעמה מנחמי: זה כולל גיוס תרומות גם?
יצחק הרצוג: ברור, זה חייב להיות.
ברוך לוברט: יש הוראת תכ"מ באתר משרד האוצר של החשבת הכללית שמסבירה בדיוק באופן מפורט, תלוי בנסיבות, במקרים, מה כלול ב"ממקורותיו" ומה לא כלול.
יצחק הרצוג: אבל אם באה קרן רש"י עם עמותה ואומרת:
יצחק הרצוג: אני מממנת להם את בניית המעון לנשים מוכות הזה, אתה מביא לי מאצ'ינג, זה בסדר?
ברוך לוברט: זה מיזם משותף.
יצחק הרצוג: המילה "ממקורותיו", אני חושב שאין בעיה עם זה.
אלה גור: הכוונה היתה שזה לא מתקציב המדינה.
ברוך לוברט: אני מציע שלא ניתן פתרונות למקרים נקודתיים.
אלה גור: (30)(ב) מדבר על ההתחייבות בנוגע להתקשרויות עם צדדים נוספים.
אלה גור: בניגוד ל-(18) פה נאמר שהתקשרויות עם צדדים שלישיים, ככל שהן נובעות מהמיזם, צריכות להיעשות במכרז ואין את החריג שמאפשר התקשרות עם צדדים שלישיים בפטור עם הג'וינט, ששם נאמר - - -
יצחק הרצוג: הג'וינט קיים, זה לא קשור לג'וינט.
אלה גור: בשניהם מדובר על כך שאתה פוטר את ההתקשרות עם הגוף אבל מה קורה עם התקשרויות עם צדדים שלישיים שנובעות מהתקשרות שאתה פטרת ממכרז?
אלה גור: בהתקשרויות עם הג'וינט נאמר שהתקשרויות עם צדדים שלישיים, הג'וינט צריך לעשות במכרז אלא אם כן מדובר בהתקשרות שהיא פטורה מהתקנות לפי מכרז.
אלה גור: פה נאמר, אם אנחנו קוראים את התקנה כלשונה, משמעותה שגם אם התקשרות של המיזם עם צד שלישי ב-20,000 שקל או ב-5,000 שקל צריך להיעשות במכרז.
יצחק הרצוג: כאילו את רוצה להוסיף את המילים "ובלבד שהן לא פטורות ממכרז"?
יצחק הרצוג: זה נראה לי מאוד הגיוני וסביר.
אלה גור: תודה.
יצחק הרצוג: אוקיי, הערה טובה.
ברוך לוברט: "פטורות ממכרז לפי תקנות אלו".
נעמה מנחמי: נקרא את 3(ב) יחד אתו, זה נמצא בעמוד 11.
נעמה מנחמי: "(א) ביקשה יחידה מזמינה להתקשר לביצוע מיזם לפי תקנה 3(30), תביא היחידה המזמינה את הבקשה לדיון בפני ועדת המכרזים אשר תדון בבקשה, בהתאם להוראות שייקבעו על ידי החשב הכללי.
נעמה מנחמי: החליטה ועדת המכרזים כי מדובר בבקשה לרכישת שירותים ולא לתמיכה, תפרסם את החלטתה קודם להתקשרות באתר האינטרנט לתקופה שלא תפחת מ-21 ימי עבודה ותשלח לכל מי שהוא מנוי על קבלת הודעות לפי תקנה 15(ה) – (1) הודעה על כוונתה להתקשר לביצוע מיזם משותף ואת עיקרי ההתקשרות; (2) את נימוקי החלטתה לפיה מדובר בהתקשרות ולא בתמיכה; (3) הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בתקנת משנה (ג).
נעמה מנחמי: אדם המבקש לבצע מיזם דומה למיזם שלגביו פורסמה הודעה כאמור בתקנת משנה (ב), רשאי לפנות לוועדת המכרזים תוך התקופה שנקבעה בתקנת המשנה האמורה" – האם התכוונתם ל-(ב)? – "ועדת המכרזים תשקול את הפניות שקבלה, בשים לב לאמור בתקנת משנה (א), ולאחר מכן תקבל את החלטתה.
נעמה מנחמי: " כי בתקנת משנה (ג) אין מועדים.
ברוך לוברט: "האמורה" זו תקנת משנה (ב).
נעמה מנחמי: אוקיי, אז ב-(ב)(3) צריכה להיות תקנת משנה (ב) במקום (ג), נכון?
נעמה מנחמי: "הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בתקנת משנה (ג)", מה זה אומר?
יצחק הרצוג: זה סוג של הזמנה להציע.
נעמה מנחמי: ואז ב-(ג), בתוך התקופה שנקבעה בתקנת - - -
ברוך לוברט: בתקנת משנה (ג) יש את האפשרות לפנות אליה, זה ב-(ג).
נעמה מנחמי: לא, אבל מהי התקופה?
ברוך לוברט: ב-(ב)(3) "הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בתקנת משנה (ג)", כי ב-(ג) כתוב - - -
יצחק הרצוג: "תוך התקופה שנקבעה בתקנת המשנה האמורה".
ברוך לוברט: "תוך התקופה" היא התקופה שנקבעה בתקנת משנה (ב) – 21 יום.
יצחק הרצוג: אין אבל, אין תקנה.
נעמה מנחמי: אבל אין.
ברוך לוברט: למה?
ברוך לוברט: 21 יום.
יצחק הרצוג: אה, בתקנה (ב) למעלה במבוא.
נעמה מנחמי: כלומר, ב-21 ימי עבודה.
נעמה מנחמי: אפשר פשוט לכתוב 21 ימים?
ברוך לוברט: לא, אפשר להפנות לתקנת משנה (ב).
יצחק הרצוג: בסדר, את זה תסגרו ביניכם, מספיק.
יצחק הרצוג: תמשיכי.
נעמה מנחמי: "ועדת המכרזים תשקול את הפניות שקבלה, בשים לב לאמור בתקנת משנה (א), ולאחר מכן תקבל את החלטתה.
נעמה מנחמי: ועדת המכרזים תשלח עותק מהחלטתה לכל מי שפנה אל הועדה כאמור בתקנת משנה (ג).".
יצחק הרצוג: טוב, גמרנו את זה.
אלה גור: יש לי הערה.
יצחק הרצוג: נו, קצר.
אלה גור: אני חושבת שתמיכות זה רלוונטי רק למשרדי ממשלה.
אלה גור: לגופים ציבוריים שאינם משרדי ממשלה שמשתמשים בתקנה הזו, ויש כאלה, המסלול של האם זו תמיכה או התקשרות לא רלוונטי לגביהם, הם לא יידעו איך לנמק את ההחלטות.
אלה גור: הם לא יודעים מה זה תמיכות, הם לא תומכים.
ברוך לוברט: ההחלה של הסעיפים של התקנות לגבי הגופים האלה הם בשינויים המחויבים.
אלה גור: בסדר, אם העמדה הזו מקובלת עליכם.
ברוך לוברט: זו העמדה לגבי כל התקנות.
אלה גור: אם זה נרשם זה יפתור לנו הרבה הבעיות.
יצחק הרצוג: אם צריך אפשר להכניס את זה אפילו בתקנה.
יצחק הרצוג: אוקיי, גמרנו גם את זה ועכשיו אנחנו עוברים למשרד החוץ והתיירות, לסעיף (31).
נעמה מנחמי: "התקשרות בעסקה עם תושב מדינת חוץ או התקשרות בעסקה שביצועה נעשה במדינת חוץ (בתקנות אלה – ספק חוץ), והכל אם היא אחת מאלה: (א) עסקה לרכישת טובין או שירותים אשר מנהל היחידה המזמינה חיווה דעתו כי למיטב ידיעתו אין בנמצא בישראל טובין או שירותים מן הסוג הנדרש..." – ובסיפה – "ועדת המכרזים תערוך התקשרות כאמור בפסקה זו לאחר בדיקת כמה הצעות הבאות בחשבון ככל הניתן, בהתאם להוראות שיקבע החשב הכללי, נימוקי ההחלטה יירשמו בפרוטוקול;" התוספת לגבי הרישה היא כמובן גם "שירותים", התוספת לגבי הסיפה היא "ככל הניתן".
נעמה מנחמי: זה הדגש.
יצחק הרצוג: והורידו את "בתקנון, כספים ומשק"?
נעמה מנחמי: כן, הסכמנו שאין עם זה קושי.
נעמה מנחמי: "ככל הניתן" פשוט כי לפעמים הם מתקשים - - -
יצחק הרצוג: טוב, אין לי הערות.
יצחק הרצוג: הלאה, ממשיכים, (33).
נעמה מנחמי: "(33) התקשרות של יחידת סמך שעיקר עיסוקה במחקר מדעי, לביצוע עסקה בטובין, לביצוע עבודה או לרכישת שירותים, אם היא התקשרות לרכישת מכשור מדעי, ספרות מדעית, ציוד מדעי ושירותים חיוניים למחקר (בפסקה זו – תשומות), הנדרשים בשל מאפייניהם הייחודיים".
יצחק הרצוג: "הרלוונטיים" או "הייחודיים"?
יצחק הרצוג: את תיקנת.
נעמה מנחמי: תיקנתי, אני חושבת שאין למשרד האוצר התנגדות אבל מיד נראה.
נעמה מנחמי: "לצורך פעילות יחידת הסמך לרבות בשל הצורך לשמור על אמינות, אחידות או רציפות במחקר ובלבד שנערכה בהתאם לכללים שקבעו היועץ המשפטי של יחידת הסמך וחשב יחידת הסמך, אשר אושרו על ידי החשב הכללי, וששווייה של התקשרות כאמור אינו עולה על 500,000 שקלים חדשים;"
יצחק הרצוג: תגמרי כבר את הסעיף הבא.
נעמה מנחמי: "(34) התקשרות של יחידת סמך שעיקר עיסוקה במחקר מדעי לשיתוף פעולה בתחומי המחקר, הפיתוח וההוראה ובלבד שהתקשרות כאמור עם תאגיד שאינו תאגיד שלא למטרות רווח, תיעשה, ככל הניתן, לאחר בחינה של כמה חלופות הבאות בחשבון.
יצחק הרצוג: הערות?
יצחק הרצוג: המכון הגיאולוגי לא פה?
נועם בריימן: המכון פה.
יצחק הרצוג: אתה לא רוצה להעיר?
נועם בריימן: אנחנו יזמנו את התקנה הזו, זה במסגרת - - -
יצחק הרצוג: משום מה בדברי ההסבר כתוב רק מכון וולקני והמכון לחקר הים והיבשה.
נועם בריימן: השם "מינהל המחקר למדעי האדמה והים" זה ה-title.
יצחק הרצוג: בקיצור, זה תואם אתכם?
נועם בריימן: אנחנו לחצנו, זה במסגרת הניסיון שלנו להשוות את התנאים של פעילות המכונים לפעילות האוניברסיטאות לפי תקנות חובת מכרזים להשכלה גבוהה.
יצחק הרצוג: היות ושלחתם אלי את אחד מבכירי הגיאולוגים במדינה, שהוא גם שר בממשלה, אמרתי לו שזה נראה לי מאוד הגיוני ואתה יכול להחזיר לו שקיבלת את היחס הנדרש.
נועם בריימן: יועבר המסר, תודה.
נעמה מנחמי: זה בסדר, האיחודים?
בת עמי הלווינג-אדמוני: כן, מבחינתי זה בסדר.
ברוך לוברט: כן, בסדר גמור.
יצחק הרצוג: יפה מאוד, אושר.
נעמה מנחמי: "3א.
נעמה מנחמי: (א)(1) ביקשה יחידה מזמינה להתקשר עם ספק יחיד לפי תקנה 3(29), או עם ספק חוץ לרכישת טובי חוץ" - - -
יצחק הרצוג: לדעתי "רכישת טובי חוץ או שירותי חוץ".
יצחק הרצוג: אוקיי, "או שירותי חוץ".
נעמה מנחמי: "תביא היחידה המזמינה את הבקשה לאישור ועדת המכרזים לאחר שעשתה את כל אלה: בעל הסמכות המקצועית במשרד, חיווה את דעתו בכתב לעניין ההתקשרות כי המתקשר הוא ספק יחיד או כי הטובין או כי השירותים הם טובי חוץ או שירותי חוץ;"
יצחק הרצוג: אגב, איך מגדירים את המומחה הזה, בעל הסמכות המקצועית במשרד?
יצחק הרצוג: יש אדם שהוא פונקציה לזה או שזה ראש האגף הרלוונטי?
ברוך לוברט: בכל יחידה מקצועית לגבי כל מוצר רלוונטי יש בעל סמכות.
נעמה מנחמי: "(ב) פרסמה באתר האינטרנט לתקופה של שבעה ימי עבודה לפחות, ושלחה לכל מי שהוא מנוי על קבלת הודעות לפי תקנה 15(ה) – הודעה על כוונתה להתקשר עם מי שלפי דעתה הוא ספק יחיד, או עם ספק חוץ לרכישת טובי חוץ, לפי העניין, ואת עיקרי ההתקשרות; (2) את חוות הדעת לפי פסקת משנה (א) או את עיקריה; (3) הודעה על האפשרות לפנות אליה כאמור בפסקה (א)(2)"
יצחק הרצוג: 7 ימי עבודה זה לא בדיחה?
יצחק הרצוג: אתם לא חושבים שזה מעט מדי זמן בשביל פטור כזה?
ברוך לוברט: זה הפטור שיש לנו, אנחנו צריכים לזכור שמדובר בימי עבודה ולפי הבדיקות שאנחנו עשינו זה זמן מספק.
נעמה מנחמי: הערה שהעירו לנו לגבי (2): "אדם הסבור כי קיים ספק אחר המסוגל לבצע את ההתקשרות, רשאי לפנות ליחידה המזמינה, בתוך התקופה שקבעה היחידה המזמינה ושלא תפחת מעשרה ימי עבודה, ולהודיע לה..."
יצחק הרצוג: פה זה 10 ימי עבודה.
ברוך לוברט: זאת אומרת שיש לו 7 ימים ועוד 10 ימים.
נעמה מנחמי: זה 7 ועוד 10 או שה-10 כוללים כבר את ה-7 הקודמים?