GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק הרצוג: נגיד שהיית מוריד את זה ואומר רק: "המצאת תצהיר בכתב של המציע בדבר קיום חובותיו של המציע בעניין שמירת זכויות עובדים"?
יצחק הרצוג: היא צודקת, למה צריך להגביל את זה רק לנישה הזו?
ברוך לוברט: כי ישנם מכרזים שרוכשים שולחנות או רוכשים מחשבים שלא בהכרח יש שם עובדים או ייעוץ.
ברוך לוברט: פשוט החשיבה היתה לקחת את אותם מגזרים שיש בהם בעיות, לפחות גם בבדיקות שנעשו אצלנו, אצל החשב הכללי, שזה אבטחה, שמירה וניקיון.
ברוך לוברט: יש סמכות לחשב הכללי - - -
יצחק הרצוג: אני מציע שבדיון שיש לך על סעיף 5 תדברו בנוסף גם, שיירשם לפרוטוקול, על האם אפשר להחיל את החובה הזאת על כל המכרזים או על קבוצות יותר רחבות.
ברוך לוברט: אז עוד פעם, יש סמכות בהגדרה לחשב הכללי - - -
אלה גור: יש לחשב הכללי סמכות.
יצחק הרצוג: לא, אבל ברכישת שירותים, לא טובין.
ברוך לוברט: יש סמכות לחשב הכללי להוסיף תחום או ענף מסוים לפי בדיקה שהוא עושה.
נעמה מנחמי: האם הוא הוסיף?
ברוך לוברט: כרגע הוא לא הוסיף.
יצחק הרצוג: זה בדיוק העניין.
ברוך לוברט: בסדר, אנחנו מוכנים לבחון את זה בחשב הכללי.
יצחק הרצוג: אני מבקש לבחון את זה בדיון, תימסר הודעה לוועדה תוך חודש, לרבות הסעיף הזה, סעיף (4), האם לא ניתן בכל זאת להרחיב אותו גם לתחומים נוספים של רכישת שירותים.
יצחק הרצוג: לא טובין אבל שירותים בשלב ראשון, בסדר?
אור רוזנמן: אנחנו כן בעד להרחיב את התחולה הזו על מפעלים נוספים ועל ספקים נוספים.
אור רוזנמן: גם אם קונים טובין של שולחנות, יש מפעל שמייצר שולחנות ויש לו 100-150 עובדים, הוא לא נחשב מציע עתיר כוח אדם.
אור רוזנמן: אין סיבה שאם הוא לא עומד בתנאים של זכויות עובדים הוא לא ייפסל בתנאי הסף.
יצחק הרצוג: נכון, נראה לי מאוד הגיוני.
יצחק הרצוג: אני חושב שזה גם בא בעתו, במיוחד לאור התקנה הראשונה שדנו בה היום.
יצחק הרצוג: אני באמת חושב שאתם צריכים לשקול את זה ברצינות.
אור רוזנמן: אני גם אוסיף שמדיניות משרד התמ"ת היא לפסול מציעים, גם אם הם לא עתירי כוח אדם, אנחנו פוסלים אותם במקרה שהם הפרו זכויות עובדים.
נעמה מנחמי: בפרט שיש את 6(א) שמאפשר כן לבחון את זה גם אם הוא לא עומד לחלוטין ויש לו איזושהי הרשעה קטנה.
יצחק הרצוג: טוב, אני רוצה להתקדם ולהאיץ, אנחנו עוברים לעמוד 19 לדעתי.
נעמה מנחמי: אנחנו בעמוד 16, בניהול משא ומתן עם מציעים במכרז, תקנה 7(א)(7): "התקשרות לרכישת טובין או שירותים בעלי תכונות מיוחדות ואפיונים בלתי נפוצים".
יצחק הרצוג: עמוד 19.
נעמה מנחמי: אנחנו בתקנה 10א(ח), מוצע להחליף את התקנה הקודמת, במקום: "לענין ועדת מכרזים שמונתה לפי תקנה 8(ד) או (ה) תהיה ההתקשרות הטעונה אישור ועדת פטור משרדית טעונה את אישור ועדת הפטור או ועדה שמינה המנהל הכללי של משרד האוצר כאמור בתקנת משנה (א)(4)" – מוצע להחליף את זה ב: "ועדת מכרזים שמונתה לפי תקנה 8(ד) או (ה) יראו אותה גם כוועדת פטור משרדית לעניין החלטות שהתקבלו באותה ועדת מכרזים, ולעניין אותה ועדת מכרזים מוסמך החשב הכללי למנות מבין עובדי משרד האוצר עובדים שיהיו כשירים לפתוח תיבת מכרז".
נעמה מנחמי: שתי שאלות: לגבי הרישה, אז בעצם לא תהיה כאן ועדת ערעור?
נעמה מנחמי: כלומר, ועדת המכרזים הבין-משרדית היא ועדת הפטור גם?
ברוך לוברט: לא, ועדת פטור משרדית.
נעמה מנחמי: אין לך שתי דרגות כמו שיש לך - - -
ברוך לוברט: תקנת 10א מאפשרת לכל חבר בוועדת פטור משרדית להגיש ערעור לחשב הכללי על ההחלטות של ועדות פטור משרדיות, זאת אומרת שמבחינת ערעור כמובן שיש אפשרות לערער.
ברוך לוברט: אנחנו מדברים על ועדות מכרזים בין-משרדיות שעוסקות בדרך כלל בפרויקטים בעלי חשיבות לאומית, בנושאים של התפלת מים, אנרגיה, ולכן אנחנו סבורים שיש חשיבות לתת להן סמכות בהיקף רחב יותר של סכום.
יצחק הרצוג: אבל אתה מוריד פה שכבה אחת שלמה של פיקוח כי אתה אומר שוועדת המכרזים היא גם ועדת הפטור.
ברוך לוברט: היא ועדת הפטור המשרדית, היא לא מחליפה כמובן את החשב הכללי או ועדת הפטור המרכזית.
ברוך לוברט: יש לה סמכויות כן, היא לא צריכה מעל 150,000 שקלים - - -
יצחק הרצוג: החשכ"ל יכול למנות באותה ועדה נציג שלו אם הוא רוצה?
ברוך לוברט: זה ודאי, זו ההגדרה.
ברוך לוברט: לפי ההגדרה בראש ועדה כזאת עומד סגן בכיר.
יצחק הרצוג: כתוב: "ולענין אותה ועדת מכרזים..."?
נעמה מנחמי: זה כבר משהו אחר.
ברוך לוברט: זה עניין אחר.
ברוך לוברט: הסיפה מדברת על איזושהי נקודה קטנה, לגבי מי מוסמך למנות כשירים לגבי פתיחת תיבת מכרזים, אז כיוון שבתקנה 8 יש התייחסות שזה דווקא המנכ"ל אז פה - - -
יצחק הרצוג: אבל זה לא מתאים פה, זה לא מתאים פה.
יצחק הרצוג: זה ממש מין שאינו מינו.
נעמה מנחמי: גם לא בדיוק ברור למה אנשי האוצר.
ברוך לוברט: אפשר לשנות את המיקום.
נעמה מנחמי: אתם באמת זקוקים לזה?
גבי שוחט: אני אסביר לך מה הבעיה, הבעיה היא שבוועדות בין-משרדיות יכול להיות נציג של משרד ממשלתי אחר ואז מי המנכ"ל לצורך העניין הזה ואם יש מספר מורשים אז זה משרדים שונים.
יצחק הרצוג: אבל מה זה "כשירים לפתוח תיבת מכרז", זה יושב-ראש הוועדה לצורך העניין?
ברוך לוברט: לא, יש תקנה שאומרת מי הכשירים.
ברוך לוברט: זה יכול להיות ועדת - - -
יצחק הרצוג: אז תעשה את זה תקנת משנה (ט), בקיצור, זה לא מתאים לנושא הזה.
ברוך לוברט: אפשר להפריד את זה, בסדר גמור.
יצחק הרצוג: זה יהיה (ט).
יצחק הרצוג: שואלת אותך נעמה אם יש לך יכולת לערער, אתה אומר שכן, כי אפשר לערער לחשב הכללי לוועדה למעלה.
ירון גולן: ועדת הפטור.
יצחק הרצוג: בסדר, נראה לי סביר.
נעמה מנחמי: למה אנשי משרד האוצר הם אלה שפותחים את התיבה הבין-משרדית?
ברוך לוברט: יש סמכות לפתוח תיבה או לחברי ועדת המכרזים או לוועדת המכרזים או לכשירים.
יצחק הרצוג: הוא רק ממנה כשירים.
ברוך לוברט: הוא בסך הכול ממנה כשירים.
יצחק הרצוג: אין לי עם זה בעיה בכלל, נקודה.
יצחק הרצוג: מקבל את העמדה שלכם.
נעמה מנחמי: אני חושבת שעדיף לא לפצל את זה ל-(ט).
יצחק הרצוג: לא לפצל, טוב, אוקיי, נעמה רוצה להשאיר את זה כמו שזה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שזה לא אלגנטי אבל יותר לא אלגנטי להפריד את זה ל-(ט) אז נשאיר את זה ככה.
ברוך לוברט: רק צריך לזכור שזה תיקון שהוא במסגרת הוראת שעה, הוא לא תיקון בתיקון הכללי של תקנות המכרזים.
יצחק הרצוג: תקנה 12.
נעמה מנחמי: אתם מקבלים פה נוסח משולב אבל זה בנוי משכבות על שכבות של - - -
יצחק הרצוג: די, בואו נתקדם.
יצחק הרצוג: תקנה 12(א).
נעמה מנחמי: אנחנו מורידים כאן את "לענין רכישת זכות במקרקעין מעל 1,500,000 שקלים חדשים" ולכן גם במקרקעין תחול התקנה הכללית, שזה מעל 4,000,000.
יצחק הרצוג: הלאה, 12א יש טעות סופר, במקום "(ז) זה יהיה "(ו)", נכון?
יצחק הרצוג: הלאה, 14ב.
יצחק הרצוג: במקום "ועדת הפטור המשרדית" יורדת המילה "משרדית".
ירון גולן: כן, זה בהוראת שעה.
יצחק הרצוג: תקנה 15, בבקשה.
נעמה מנחמי: 15 עוסק בפרסומים בעיתונות.
יצחק הרצוג: פה יש לי בעיה.
יצחק הרצוג: אני אומר לכם שעדיין העיתונות המודפסת, במיוחד במגזר הערבי, היא קריטית כי אם אני רוצה לשלב ספקים מהמגזר הערבי אני רוצה שהם יקראו את זה בעיתונים.
יצחק הרצוג: לא כולם עדיין מספיק מסונכרנים על העניין של האינטרנט, במיוחד כשזה להזמין אספקת אוכל, ירקות וכדו'.
יצחק הרצוג: אז אני שואל את עצמי אם יש פה מספיק פרסום בעיתונות הכתובה, בוודאי בשפה הערבית, אולי בשפה הרוסית או דברים מהסוג הזה.
יצחק הרצוג: אני יודע שזה ויכוח שנמצא המון זמן, אולי תציגו לי את המתווה כולו?
יצחק הרצוג: מי אחראי על זה אצלכם?
ברוך לוברט: אני אציג את זה.
ברוך לוברט: אנחנו מבקשים להעביר את הפרסום לאינטרנט.
ברוך לוברט: הפרסום יהיה באתר האינטרנט כמו שכתוב, גם בשפה העברית וגם בשפה הערבית.
ברוך לוברט: בנוסף, אנחנו מבקשים שיהיה פרסום פעם בשבוע בעיתונות אבל בצורה של רשימה של כל המכרזים שפורסמו והפניה לאתר האינטרנט של החשב הכללי, לאתר האינטרנט של משרד האוצר.
ברוך לוברט: בנוסף, אנחנו מציעים הוראת שעה, שבשנה הראשונה כל הפרסום יהיה עדיין בעיתונות עם הפניות ואמירות שבתום השנה אנחנו עוברים לאינטרנט עם הפרסום הקבוע שיהיה פעם בשבוע בעיתונות.
יצחק הרצוג: אבל אז תגדיל את היקף הפרסום הקבוע.
יצחק הרצוג: למשל, אני חושב שאם אתה נותן שני עיתונים בעברית אז תן גם שני עיתונים בערבית.
אבי מישראל: הבעיה עם עיתונות בערבית היא שהיא שמתפרסמת אחת לשבוע.
אבי מישראל: מה שאנחנו רצינו ליצור הוא סנכרון למעשה במועד הפרסום.
יצחק הרצוג: שיהיה הכול באותו יום?
אבי מישראל: בדיוק.
אבי מישראל: שלא ייווצר מצב שיש איזשהו - - -
יצחק הרצוג: אז ביום שישי אולי?
יצחק הרצוג: העיתונים הקבועים שלהם הם בימי שישי.
אבי מישראל: לא מפרסמים, מפרסמים את זה בהתאם - - -
יצחק הרצוג: בעיקרון או פעמיים בשבוע, או בימי שישי.
אבי מישראל: זה לאו דווקא יום קבוע אבל לפ"מ מפרסם כפי שמפרסם.
יצחק הרצוג: אני לא יודע, אני רק מפחד מהעובדה שזה ייהפך למועדון סגור.
יצחק הרצוג: כמה אנשים מנויים היום על ההודעות שלכם?
אבי מישראל: 1,500 וזה מעט מאוד.
יצחק הרצוג: זה כלום, נו, באמת.
יצחק הרצוג: זה נורא מטריד אותי.
אבי מישראל: נכון, אני מסכים.
יצחק הרצוג: אני בסוף רואה את ההודעות של המכרזים בעיתונות עדיין המודפסת.
יצחק הרצוג: עדיין המודפסת.
יצחק הרצוג: לא שאני לא מבין את התהליך ההיסטורי, הוא קורה, אבל אני רואה מכרזים של הרווחה, של ביטוח לאומי.
יצחק הרצוג: זה עדיין עובד, אתה מבין?
יצחק הרצוג: אני לא יודע אם זה לא מוקדם מדי הדבר הזה.
ברוך לוברט: אז, אדוני, אנחנו לא מציעים לבטל את זה.
ברוך לוברט: אנחנו מציעים פשוט לצמצם את זה במובן הזה שיהיה פרסום של רשימה של הנושאים.
יצחק הרצוג: אני יודע, אתה רוצה מרוכז ואתה אומר לו: תיכנס ותמצא.
ברוך לוברט: עם הפניה לאתר.
ברוך לוברט: אנחנו יכולים, אם אדוני מציע, להרחיב את מספר העיתונים.
יצחק הרצוג: לכמה אתה נותן את הוראת השעה הזו?
יצחק הרצוג: לשנה, שזה ממשיך את המצב הקיים?
ברוך לוברט: כן, לשנה, אפשר להרחיב אותה לשנתיים.
יצחק הרצוג: אז אולי תתנו שנה וחצי, עד 1 בינואר 2014.
ברוך לוברט: בסדר גמור, יש לנו ממילא הוראת שעה לגבי ועדות הפטור המשרדיות.
גבי שוחט: שתהיה חופפת להוראת השעה שנכתבה.
יצחק הרצוג: עד 1 בינואר 2014, שנה וחצי.
יצחק הרצוג: אנחנו עכשיו באמצע שנת 2012, אני נותן 18 חודש להתארגנות.
גבי שוחט: ברוך, שתהיה חופפת להוראת השעה.
ברוך לוברט: יש לנו ממילא בתקנות האלה הוראת שעה עד 31 בדצמבר 2013 אז היא תהיה בדיוק מקבילה.
יצחק הרצוג: אותו דבר בדיוק אני אומר שזה צריך להיות.
יצחק הרצוג: בי"ת, השאלה אם אתה לא רוצה להוסיף עוד אחד בערבית, גם את החרדים, אני לא יודע מה אתם רוצים לעשות עם זה, תכף נדבר על זה, זה גם נושא גדול.
יצחק הרצוג: תראו, אני אסביר לכם, ב-OECD התחייבנו לשלב את החרדים ואת הערבים במעגל התעסוקה.
יצחק הרצוג: אני צריך להכניס ספקים ערבים לשוק.
יצחק הרצוג: עכשיו הם לא מתמודדים כי הם לא מגיעים כי יש להם בעיית מידענות.
יצחק הרצוג: אותו דבר, אני חושב, בציבור החרדי, אני לא יודע מה אתם מציעים לעשות עם החרדים כי יש מאבק גדול באינטרנט, זה לא סוד ואני לא יודע מה אתם מציעים לעשות בהקשר הזה.
אבי מישראל: אני יכול לומר שאנחנו בשיתוף עם משרד ראש הממשלה, דווקא לגבי המגזר הלא-יהודי, הערבי, הדרוזי והצ'רקסי, עושים פעילות משותפת להגברת החשיפה שלנו.
יצחק הרצוג: אז אולי תוסיף פה עוד אחד?
יצחק הרצוג: אין לי איזה אינטרס, אני לא מכיר אותם, אני רק חושב שזה חשוב.
אבי מישראל: הם לא העלו דרישה כזאת.
יצחק הרצוג: לא, כי אתה הולך לסגור להם את הבסטה, פתאום הם יגלו.
אבי מישראל: לא, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, דווקא בהקשר הזה אנחנו רוצים להגביר את רמת המעורבות שלהם.
יצחק הרצוג: השאלה בכמה עיתונים אתה מפרסם.
יצחק הרצוג: אתה רק תיתן לאחד, יש לך שם 4-5 עיתונים, אז מה תעשה?
יצחק הרצוג: לא הצלחת, שמת נישה רק משולש, רק גליל.
יצחק הרצוג: זה קצת מטריד אותי, אתה מבין?
יצחק הרצוג: זה כלי משחק שאני לא יודע איך להתמודד אתו, וכנ"ל גם לגבי החרדים, אם עשיתם איזו עבודת מטה בעניין הזה.
אבי מישראל: על החרדים לא עשינו, אנחנו מתמקדים כרגע במגזר הערבי.
יצחק הרצוג: זה גם נושא, זה לא עלה, אני חושב ששני הנושאים האלה, אם אתה רוצה שינוי חברתי, אתה צריך לאפשר לספקים מהמגזרים האלה להשתלב במערכת המדינתית, אחרת אתה לא יצרת שינוי מספיק משמעותי.
יצחק הרצוג: אני חושב שחלק מזה זו הנגישות למידע.
יצחק הרצוג: אני אומר את זה ברצינות.
יצחק הרצוג: השאלה כמה היא קריטית כל התקנה הזו מבחינת
יצחק הרצוג: כם, או שאתם רוצים לעשות קצת שיעורים?
יצחק הרצוג: אני באמת רואה בזה דגל חברתי, אני אומר את זה ברצינות.
ברוך לוברט: אדוני, אנחנו רואים בזה חשיבות.
ברוך לוברט: אני מודה על האמת, זו תקנה שהופיעה כבר בשנת 2009.
יצחק הרצוג: היא כל הזמן מופיעה ואני יודע שיש בזה מאבקים.
ברוך לוברט: אנחנו רואים דווקא חשיבות רבה, וגם, אני חייב לומר, חיסכון תקציבי שלפי הערכות שלנו אנחנו מדברים על 17 מיליון שקלים בשנה.
יצחק הרצוג: אבל זו בדיוק הבעיה, בגלל החיסכון אתה סוגר לי פלחים שלמים בשוק הישראלי.
ברוך לוברט: אז אנחנו מוכנים, כמו שאדוני הציע, להאריך את הוראת השעה.
ברוך לוברט: אנחנו מוכנים גם להגדיל את כמות העיתונות אם אדוני מציע, לפחות של פרסום הרשימות.
יצחק הרצוג: כן, אני חושב שגם בעברית וגם בערבית הייתי מגדיל את הפרסום.
ברוך לוברט: בסדר גמור, אנחנו מסכימים לזה, אני חושב שכן אפשר ללכת על המהלך עם העידונים שאדוני מציע.
יצחק הרצוג: מה עם שלושה ושניים?
אילנה שרון יהב: יש שניים בעברית ואחד בערבית, לא?
ירון גולן: שניים בעברית ואחד בערבית?
יצחק הרצוג: כמה יש היום?
ירון גולן: היום זה שניים בעברית ואחד בערבית.
יצחק הרצוג: יש טעם לשלושה בעברית ושניים בערבית?
אילנה שרון יהב: צריך לבדוק את זה, מה התפוצה של העיתונים?
יצחק הרצוג: יש פה גם עניינים של עיתונות חרדית, אולי תרצה.
ירון גולן: זה יכול להיות אחד מתוך השניים.
יצחק הרצוג: אז לכן אני אומר, תן שלושה ושניים.
אבי מישראל: אני חושב שאנחנו משקיעים המון בשיפור ההנגשה דווקא האלקטרונית.
אבי מישראל: היום אנחנו מעלים אתר חדש לאוויר שבין היתר מאפשר דיוור אוטומטי לכל מי שנרשם באתר לפי איזה חתך שהוא יחפוץ לקבל בדחיפה אינפורמציה לגבי מכרזים.
יצחק הרצוג: זה דבר מדהים אבל זה עוד לא קיים.
יצחק הרצוג: עכשיו אתה מצפה ממני לסגור היום את השיבר - - -
אבי מישראל: זה קיים, זה קיים, אנחנו עד היום לא עסקנו למעשה בהפצה בעיתונות של האתר הזה מכיוון שהאתר היה די מוגבל, האתר החדש שלנו עולה החודש לאוויר והכוונה שלנו בתקופה הקרובה היא לעשות לו למעשה את אותו פרסום, לצאת באותו פרסום שיפנה למעשה את המשתמשים, את הציבור בכלל, לאתר מינהל הרכש.
יצחק הרצוג: הבעיה שלך זה המכרזים הקטנים של כל מיני ספקים קטנים, בית חולים פה, זה שם.
יצחק הרצוג: כמה מכרזים יש בשנה?
אבי מישראל: כל המידע אמור להתפרסם באתר מינהל הרכש, כל המידע, של כולם.
יצחק הרצוג: כמה מכרזים יש לכם בשנה?
יצחק הרצוג: אלפים.
יצחק הרצוג: אז מה, אתה תפרסם דף שלם עם השמות של המכרזים?
אבי מישראל: כן, הכותרות מתפרסמות באתר מינהל הרכש, חייבות להתפרסם.
נעמה מנחמי: רק כותרת או איזשהו הסבר גם?
אבי מישראל: זו כותרת עם עיקרי הסבר אבל לא - - -
ברוך לוברט: לכן התקנה אומרת שבהודעה של הרשימה יפורטו עיקרי מהות ההתקשרות וכתובת אתר האינטרנט, זו לא רק הכותרת.
נעמה מנחמי: לא, כי הוא אמר כותרת אז אני רוצה לוודא שזה לא רק כותרת אלא עיקרים.
גבי שוחט: רק ב-2011 פורסמו למעלה מ-1,200 מכרזים.
יצחק הרצוג: צריך לחשוב טוב טוב לגבי העניין הזה.
יצחק הרצוג: אני רוצה שכן יהיו שניים בערבית, אני חושב שזה נכון, אבל אז זה לא מאוזן עם העברית כי יש לך פלחים באוכלוסייה שאתה כן רוצה, השאלה מה אתה עושה.
אבי מישראל: אנחנו מאוד היינו מעוניינים להפוך את האתר שלנו לרב לשוני, לצערי זה לא יקרה בזמן הקצר.
יצחק הרצוג: אז אתה חייב שניים בערבית.
אבי מישראל: בוודאי, רב לשוני.
יצחק הרצוג: מה קורה עם ציבור העולים?
יצחק הרצוג: זה דווקא דעך, זה שוק שהוא כבר מתערה באוכלוסייה.
יצחק הרצוג: זה לא עלה עד היום כדרישה אז אני לא הולך לשנות את זה.
יצחק הרצוג: זה עולה?
אבי מישראל: בנושאים שהם עתירי כוח אנחנו נתמוך בתהליך שכזה.
יצחק הרצוג: אז למה לא תכניס פה שלושה עיתונים – אה, כי זה שפות זרות.
גבי שוחט: השאלה באיזו שפה.
נעמה מנחמי: אפשר להגיד: חמישה עיתונים, מתוכם לפחות שניים ב - ושניים ב -.
יצחק הרצוג: אז אתה משאיר את זה בשיקול דעת?
אבי מישראל: אנחנו כרגע בוחנים את המשמעות של שילוב ברוסית במכרזים שהם עתירי כוח אדם.
יצחק הרצוג: אז איך אתם רוצים?
יצחק הרצוג: קודם כל, הרשימות צריכות להתפרסם קבוע, זה ברור, נכון?
ברוך לוברט: כן, זה רשום.
יצחק הרצוג: אני מנסה למצוא פה איזושהי נוסחה סבירה שהיא מעשית.
יצחק הרצוג: נעמה אומרת: חמישה עיתונים, מתוכם לפחות שניים בעברית ושניים בערבית, ניתן לתקופה ונראה איך זה עובד, עד שהאתר ימריא.
ברוך לוברט: בסדר גמור.
יצחק הרצוג: חמישה עיתונים.
יצחק הרצוג: קודם כל, אתה כבר מצמצם את זה לרשימה אז העלות שלך היא בעיקר השטח, הספייס של כל המכרזים האלה.
יצחק הרצוג: חמישה עיתונים, מתוכם לפחות שניים בעברית ושניים בערבית.
נעמה מנחמי: אוקיי, רק נקרא את התקנה מההתחלה עד הסוף כדי שהכול יהיה ברור פה: "(א) רצה משרד להתקשר בחוזה הטעון מכרז פומבי, תפרסם ועדת המכרזים הודעה על כך באתר האינטרנט בשפה העברית ובשפה הערבית זמן סביר לפני המועד האחרון להגשת הצעות".
נעמה מנחמי: הערה קטנה, יש הגדרה ספציפית של אתר האינטרנט אבל אתר האינטרנט, אם אני לא טועה, הכוונה - - -
אבי מישראל: הכוונה היא אתר האינטרנט של מינהל הרכש.
נעמה מנחמי: או של החשב הכללי או של הגוף הציבורי, נכון?
נעמה מנחמי: ב-(ג)(1) ו-(2) שזה בעצם בהודעה על עריכת מכרז פומבי יפורטו בין היתר מה מהות ההתקשרות המוצעת ותקופת ההתקשרות המוצעת.
נעמה מנחמי: ב-(3) "התנאים המוקדמים" במקום "תנאים מוקדמים" להשתתפות במכרז לפי תקנה 6 וכו', (4) המקום והמועד, (5) המועד האחרון להגשת הצעות, (6) "היות המכרז מכרז עם משא ומתן, מכרז עם שלב מיון מוקדם, מכרז עם בחינה דו-שלבית, מכרז פומבי עם הליך תחרותי, או מכרז ממוכן מתפתח, לפי העניין.
ברוך לוברט: היה תיקון בתקנה 15(ג)(3), התיקון שלנו היה "עיקרי תנאים מוקדמים".
נעמה מנחמי: נכון, טעות.
נעמה מנחמי: ב-(ז) "החשב הכללי יפרסם, פעם בשבוע, ביום קבוע" – זה בסדר?
נעמה מנחמי: אתם יכולים לעמוד בזה?
גבי שוחט: למה ביום קבוע?
נעמה מנחמי: אני, לדוגמה, רוצה לוודא שאני רואה את הרשימה ולכן אני יודעת שבימי שני החשב הכללי מפרסם את הרשימה שלו.
גבי שוחט: ואם חל חג באותו יום, אז מה?
ירון גולן: למה לקבע?
ברוך לוברט: גם כיוון שהגדלנו את כמות העיתונים אני לא בטוח שתמיד אפשר יהיה שכולם יהיו באותו יום.
נעמה מנחמי: אוקיי, מאחר שהגדלנו אז באמת זה פחות רלוונטי.
נעמה מנחמי: "רשימה של כל המכרזים שפורסמו באתר האינטרנט" – הגדרנו: בחמישה עיתונים לפחות ומתוכם שניים בעברית ושניים בערבית – "ובה יפורטו עיקרי מהות ההתקשרות וכתובת אתר האינטרנט".
נעמה מנחמי: הכוונה היא, רק להבהיר, יפרסם פעם בשבוע רשימה של כל המכרזים שפורסמו באתר האינטרנט באותו שבוע, או שיש לכם רשימה קבועה?
נעמה מנחמי: כלומר, הפרסום בעיתון של הרשימה הוא רשימה של מה שהתפרסם - - -
ירון גולן: לא, רק לחדשים.
יצחק הרצוג: לכל המכרזים הפתוחים.
נעמה מנחמי: החדשים, לא הפתוחים.
אילנה שרון יהב: החדשים, שכבר לא פורסמו, לא נפרסם - - -
ברוך לוברט: לא נוכל 6,000 - - -
אבי מישראל: האתר כל הזמן אונליין ולא יורדים ממנו למעשה מכרזים שכבר פורסמו.
אילנה שרון יהב: חדשים שעלו לאתר.
נעמה מנחמי: לכן אני רק אוסיף "שפורסמו באתר האינטרנט באותו השבוע", בסדר?
אילנה שרון יהב: המונח "עיקרי מהות ההתקשרות" יוצר הרבה אי בהירות.
אילנה שרון יהב: אני מציעה שיהיה רשום "נושאי ההתקשרות", זאת אומרת, שירותי ניקיון באתר כך וכך.
נעמה מנחמי: זה נורא מצומצם.
יצחק הרצוג: זה "עיקרי מהות ההתקשרות".
אילנה שרון יהב: עיקרי מהות ההתקשרות אז אני כבר יכולה להיכנס לתקופת ההתקשרות, לאופציות שיש לי - - -
יצחק הרצוג: לא, זה מועד ההגשה האחרון.
יצחק הרצוג: זה הכי חשוב, לא?
אילנה שרון יהב: אז בואו נגדיר כי אנחנו למשל נמצאים במצב – מה זה "עיקרי ההתקשרות"?
אילנה שרון יהב: מה מוסבר?
ברוך לוברט: אז יש פה שיקול דעת.
ירון גולן: אנחנו נפרש את זה גם בהוראת הכלל.
נעמה מנחמי: יש פה שיקול דעת.
אילנה שרון יהב: אני לא רוצה את השיקול דעת.
נעמה מנחמי: אני לא רוצה שתשימי רק כותרת, הרי בן-אדם לא ירוץ על כל כותרת שהוא רואה בעיתון לבדוק.
נעמה מנחמי: את צריכה קצת להבהיר לו כדי שהוא יידע האם שווה לו לחזור הביתה, לפתוח את המחשב ולהיכנס לאתר הזה.
יצחק הרצוג: זה "עיקרי ההצעה" להציע הצעות, לא?
יצחק הרצוג: זה לא עיקרי מהות - - -
אילנה שרון יהב: זה גם לא, זה לא ברור.
יצחק הרצוג: מה רצית שיהיה כתוב?
ירון גולן: היא רוצה לצמצם את זה מאוד.
אילנה שרון יהב: "נושא ההתקשרות".
אילנה שרון יהב: כלומר, אני רוצה: טורבינה עם הספק כזה וכזה למועד כזה וכזה, אני רוצה: ניקיון, בתחנת הכוח במ"ד לתקופה של שנה.
נעמה מנחמי: אם זה רק ניקיון כללי זה נראה לי העיקרים.
ירון גולן: אז זה עונה על הצורך.
יצחק הרצוג: אז זה "יפורטו נושאי ההתקשרות ועיקרי המהות".
דורית ואג: הנושא והמהות זה אותו דבר.
יצחק הרצוג: ודאי, יש פה איזה פלספנות שעדיין לא הבנתי אותה.
אילנה שרון יהב: "עיקרי ההתקשרות" זה יכול להיות גם תנאים מוקדמים, זה יכול להיות הרבה דברים.
נעמה מנחמי: נראה לי שזה די ברור, גם יש לך את הפרוטוקול פה, תמיד תוכלי להיאחז בו.
יצחק הרצוג: עזבי, זה ברור, אנשים סבירים, הם מבינים שצריך לכתוב: הזמנה להציע הצעות לאספקת - - -
נעמה מנחמי: ברור ששירותי ניקיון זה לא משהו שאת ממש צריכה להסביר מהו, יש מקומות שבהם כן תצטרכי.
יצחק הרצוג: תקריאי מה הוראת השעה, כי הסיפה של הוראת השעה צריכה התאמה.
נעמה מנחמי: הוראת השעה תהיה: "על אף האמור בתקנה 15 לתקנות העיקריות כתיקונה בתקנה 13 לתקנות אלה, בתקופה שעד ליום 31 בדצמבר 2014 תפורסם ההודעה לפי תקנת משנה (א) בתקנה 15 האמורה גם בעתון נפוץ ובעתון בשפה הערבית וכן יפורסם בהודעה כי החל בתום התקופה.
נעמה מנחמי: .."
יצחק הרצוג: לא, לא את הסיפה הזו אני לא אוהב.
יצחק הרצוג: "בתום התקופה יחולו תקנות", זה הכול.
נעמה מנחמי: בעצם רוצים להכין את הציבור - - -
יצחק הרצוג: בתום התקופה לא יהיה רק אינטרנט.
ברוך לוברט: לא, אנחנו אומרים שבהוראת שעה בהודעה אנחנו כאילו מכינים את הציבור שבסוף התקופה – אנחנו כבר גם אומרים לו בהודעה שזה יהיה באתר האינטרנט.
יצחק הרצוג: אה, הבנתי, אוקיי.
נעמה מנחמי: בדיוק, יהיה כתוב למטה: דע לך.
יצחק הרצוג: טוב, למרות שאתה תמשיך לפרסם עיקרים.
ברוך לוברט: זה ודאי.
יצחק הרצוג: הלאה, 16.
נעמה מנחמי: 16, אנחנו מורידים בכותרת השולים את המילה "למכרז סגור" וב-16(א) אנחנו כותבים "ועדת המכרזים תנהל רשימות".
נעמה מנחמי: כלומר, זה לא בא רק למכרז סגור.
אילנה שרון יהב: את זוכרת שאמרנו שכשנדון ב-16 נדבר גם על 4?
נעמה מנחמי: נכון, אמרנו.
יצחק הרצוג: 16א, הערת שוליים: "פניה תחרותית לקבלת הצעות", תיקנת.
נעמה מנחמי: היא מדברת על משהו אחר.
יצחק הרצוג: אני יודע, היא צודקת.
יצחק הרצוג: את זוכרת על מה זה היה שהיא אמרה שעשית הפניה לסעיף 16 ואמרת שאת תראי האם זה כולל?
יצחק הרצוג: למרות שהגעתם לאיזה נוסח שהוסכם, רק אמרת שתבדקי את זה.
נעמה מנחמי: אני לא רוצה לעכב, בואו נתקדם ומקסימום נעשה את זה במסגרת ה-30.
יצחק הרצוג: אוקיי, הלאה.
יצחק הרצוג: 17(ג).
נעמה מנחמי: אוקיי, 16א הורדנו את "פניה תחרותית לקבל הצעות".
נעמה מנחמי: 17א(ג) חדש שמוצע: "על אף האמור בתקנות משנה (א) ו-(ב), לעניין התקשרות" – היה כתוב קודם "לביצוע עסקה במקרקעין" – ניתן לערוך אומדן שווי התקשרות התקשרות לאחר המועד האחרון להגשת הצעות למכרז, שייחתם ביד השמאי הממשלתי.
נעמה מנחמי: " בקשת האוצר היתה שבאומדן שבו הם רוכשים או שוכרים נכס הם לא יודעים עדיין מה הנכס שהם ישכרו ולכן הם מתקשים לעשות את האומדן - - -
גבי שוחט: אי אפשר לבצע אומדן מראש.
יצחק הרצוג: כאילו רק אצלך, רק חל על משרדים, לא אחרים.
גבי שוחט: למה?
יצחק הרצוג: כי אתה כותב "בה שוכר או רוכש המשרד".
ברוך לוברט: "משרד" זה כל משרד.
יצחק הרצוג: משרד זה כולל את כולם?
נעמה מנחמי: למשרד או הגוף הציבורי בעצם.
נעמה מנחמי: "17ו(ה)(2) ספקי מכרז המסגרת יגישו את הצעותיהם במענה לפנייה הפרטנית על פי תנאי ההתקשרות שנקבעו במכרז המסגרת; מחיר ההצעה לכל פריט או יחידה שהוזמנה, לא יעלה על מחיר ההצעה לפריט או ליחידה, כאמור במכרז המסגרת ככל שנקבע מחיר כאמור;"
ברוך לוברט: זאת רק הבהרה כיוון שיש מכרזי מסגרת שבהם לא נקבע מחיר אז לכן הסיפה נדרשה.
נעמה מנחמי: וב-(6) אנחנו מתאימים כמו ב-3(1) ל-50,000.
יצחק הרצוג: 19.
נעמה מנחמי: "19ב ועדת המכרזים תבצע פעולות במערכת הממוכנת באמצעות" – "שני חברי ועדת המכרזים" היה קודם ומוצע רק – "שניים לפחות שהוסמכו בידי הוועדה, ולאחר שהזדהו לשם ביצוע הפעולה".
נעמה מנחמי: כלומר, במקום "חברי ועדת המכרזים" זה יהיו שניים שהוסמכו בידי הוועדה.
יצחק הרצוג: מי אלה השניים האלה?
אילנה שרון יהב: אה, שהם לא יהיו חברי ועדה.
ברוך לוברט: הם לא חייבים להיות בהכרח חברי ועדת מכרזים יש שניים שמוסמכים.
ברוך לוברט: אנחנו מדברים הרבה פעמים על פעולות טכניות, עשרות פעולות - - -
יצחק הרצוג: זה נורא משמעותי, אתה בעצם מכניס גורם חיצוני לשחק עם המכרז.
ברוך לוברט: לא, אנחנו מדברים על תפעול המערכת הממוכנת, המערכת קודם כל דורשת שזה יהיה על-ידי שניים כדי שהפעולות לא יעשו על-ידי בן-אדם שלא יהיה שיקול דעת - - -
יצחק הרצוג: זה יכול להיות עובד קבלן שלך פתאום?
ברוך לוברט: לא, לא, ודאי שלא.
ברוך לוברט: אפשר לכתוב "שני עובדי משרד" אם זה החשש, אבל כמובן שאנחנו לא מדברים על - - -
נעמה מנחמי: זה כולל גם פתיחת תיבה?
ירון גולן: לא, יש תקנה ספציפית שמתייחסת לזה.
יצחק הרצוג: טוב, אנחנו תכף נגיע לפתיחה.
יצחק הרצוג: אוקיי, אז את זה תיקנו, עכשיו 19ד: "מכרז מממוכן מתפתח" – תקראי את זה פיקס כי זה הלב של כל העסק.
נעמה מנחמי: "(1) נקבע במסמכי המכרז כי תיבחן עמידת המציע בתנאי סף או בניקוד איכות מזערי תקבע ועדת המכרזים את קבוצת המציעים הסופית בהתאם לתקנה 17ג(1) ו-(2)" – שזה תנאי סף וניקוד איכות מזערי – "או תקנה 17ד(1) ו-(2)" – כלומר ניתן מבחינה דו שלבית גם במכרז ממוכן.
יצחק הרצוג: תקנה ג או ד?
יצחק הרצוג: אמרת ד.
נעמה מנחמי: ד(1) ו-(2).
יצחק הרצוג: אז למה כתוב 17ג.
נעמה מנחמי: לא, קודם 17ג(1) ו-(2), או תקנה 17ד(1) ו-(2).
יצחק הרצוג: אוקיי, ראיתי.
נעמה מנחמי: "(2) לאחר קביעת קבוצת המציעים הסופית תקבע ועדת המכרזים מועד ראשון שבו כל המציעים שבקבוצת המציעים הסופית רשאים להגיש הצעות, וכן מועדים נוספים, ככל שיידרש, שבהם המציעים יהיו רשאים להגיש הצעה נוספת לעומת ההצעה האחרונה והכל בהתאם לקבוע במסמכי המכרז" – זה כולל גם את הנושא של "המיטיבה", אלא אם כן אתם מתעקשים ואז נשאיר את זה.
אילנה שרון יהב: מחקת את "המיטיבה עם עורך המכרז".
נעמה מנחמי: נכון, כי זה בהתאם לתנאי המכרז, אלא אם כן אתם מתעקשים.
ירון גולן: נכון.
נעמה מנחמי: זה בסדר לכם?
ירון גולן: זה מה שהצענו, מה זאת אומרת.
נעמה מנחמי: אתם הצעתם להוריד את "המיטיבה"?
נעמה מנחמי: אה, אוקיי, היה נדמה לי שאני.
נעמה מנחמי: "הגשת הצעות כאמור בפסקה (2), תיעשה בנוכחות שניים לפחות מחברי ועדת המכרזים.
נעמה מנחמי: " לגבי הנושא של "הגשת הצעות כאמור בפסקה (2)" קיבלנו פניות שמא לא נדרשת נוכחות יועץ משפטי מאחר שמדי פעם עולות שאלות משמעותיות שרצוי.
אילנה שרון יהב: שיהיה זמין, הנוכחות שלו לא נדרשת.
אילנה שרון יהב: המכרזים האלה - - -
יצחק הרצוג: רגע, אז מה ההחלטה פה, עם יועץ משפטי או בלי?
ברוך לוברט: אנחנו ביקשנו שלא תהיה נוכחות פיזית.
ברוך לוברט: לפעמים המכרזים האלו אורכים גם מספר ימים, מספיק שיהיו שני חברים.
ברוך לוברט: עדיין קיימים שני חברי ועדה, כמובן שהייעוץ המשפטי זמין לשאלות בכל עת.
ירון גולן: המערכת גם עובדת בצורה עצמאית, היא רצה, אפילו חברי הוועדה שנמצאים שם לא עושים כלום, הם יושבים ומסתכלים על מסך שרץ.
ירון גולן: אם יש תקלה משפטית היועץ המשפטי זמין אבל אין מה לעשות שם, זה פשוט לשבת ולהסתכל על המסך.
יצחק הרצוג: השניים האלה מקבלים את ההחלטות בסוף?
ירון גולן: לא, אין החלטות.
ברוך לוברט: לא, הם רק עוקבים אחרי התנהלות המכרז ובסופו של דבר מביאים את התוצאות לוועדת המכרזים.
יצחק הרצוג: אבל עולה שאלה של תנאי סף, אין להם - - -
ברוך לוברט: לא, אני אולי אסביר על מה מדובר.
ברוך לוברט: אנחנו מדברים על מכרז ממוכן מתפתח, תיבה אלקטרונית.
ברוך לוברט: בדרך כלל המציעים מגישים קודם כל הצעות, בודקים קודם כל את תנאי הסף וניקוד איכות ורק מי שעבר את תנאי הסף מגיע לתחרות האלקטרונית.