GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסא קלינג: שוב, ההנחה שאם אתה מחדש את הפטנט, כדאי לך כלכלית.
אורי מקלב: עד השלב של האישור.
נעמה מנחמי: עד השלב של החידוש.
אסא קלינג: יש הנחה, למיטב זכרוני, על הקיבול, כלומר, על השלב הסופי.
דוד רותם: בגלל זה השוק האמריקני מתמוטט...
נעמה מנחמי: בגלל ה-170 דולר הנחה שהם עושים.
אסא קלינג: לא בטוח שצריך דווקא לשאול את המודל האמריקני.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, בתהליך מצטבר זה יכול להגיע ל-30,000 שקל.
נעמה מנחמי: אם מחדשים את כל הפטנטים, אתה מגיע ל-25,000 שקלים לפחות.
אסא קלינג: בסופו של תהליך.
אסא קלינג: אבל שוב, עד שלב הקיבול אנחנו מדברים על סדר גודל של כמה אלפים בודדים של שקלים.
דוד רותם: לא עשיתי חשבון.
אסא קלינג: ההגשה של ה-2,000 שאנחנו מבקשים והקיבול של ה-700 שקלים.
נעמה מנחמי: יש גם מעל 50 – הוצאות, מעל 100 דפים.
דוד רותם: אחר-כך פעמיים אני מופיע אצל הרשם, אז זה עוד 2,000 שקל.
נעמה מנחמי: כבר 4,000 שקלים.
אסא קלינג: רוב הבקשות אינן מגיעות לדיונים אצל הרשם, אדוני, אחרת לא הייתי נמצא כאן גם היום.
אסא קלינג: רוב הבקשות מטופלות במחלקת בוחנים.
אסא קלינג: הסירובים שניתנים מכובדים ובקיבולים יש הכלי של ההתנגדויות.
אסא קלינג: אפשר לדבר על זה בהזדמנות.
נעמה מנחמי: וזה היום כשהאגרה היא 700 שקלים.
נעמה מנחמי: כלומר, אנחנו לא זקוקים לשימוש באגרה ככלי שמונע את הגישה אליך.
נעמה מנחמי: היום זה עובד טוב, אתה אומר.
נעמה מנחמי: הוא אומר שאין הרבה בקשות.
דוד רותם: זו לא פגיעה בזכות הטיעון.
דוד רותם: אנחנו לא עושים את זה כדי לפגוע בזכות הטיעון.
דוד רותם: גם היום זכות הטיעון לא קיימת.
נעמה מנחמי: אתה אומר שאין מה לפגוע.
דוד רותם: זה לא קיים בכלל.
אסא קלינג: נעשה בה שימוש היום, אך לא במידה רבה.
נעמה מנחמי: אם היום נעשה שימוש, אתה אומר שבסך הכול הוא לא נעשה יותר מדי, ולכן אנחנו לא צריכים להשתמש באגרה ככלי מונע.
נעמה מנחמי: לכן אני לא מבינה למה צריך לשלש את האגרה של השגה על תיקון ליקויים לסכום של 2,000 שקלים.
אסא קלינג: לפני הרשם.
נעמה מנחמי: מדובר בהליך חד-צדדי, שהוא - - -
דוד רותם: מהו שכרו של הרשם?
דוד רותם: האם הוא כמו שופט?
אסא קלינג: 95% ממנכ"ל.
דוד רותם: זה כמו שופט שלום?
אסא קלינג: בערך.
דוד רותם: כמה שעות לוקח להופיע בפני הרשם?
אסא קלינג: זה דיון.
אסא קלינג: לפעמים זה דיון של חצי שעה, לפעמים זה יכול להיות דיון של שלוש שעות.
דוד רותם: הרשם צריך להתכונן מראש לדיון.
אסא קלינג: אכן, כן.
דוד רותם: בקיצור, זה עניין של שעות.
נעמה מנחמי: הם נתנו כאן על 15 הליכים שונים את הסכום של 2,000 שקלים.
נעמה מנחמי: הבנתי מהרשם שמשהו כמו שניים אולי שלושה הליכים הם ההליכים שגוזלים 80% מזמנו השיפוטי ונותרים הליכים טכניים בעיקרם.
אסא קלינג: את מדברת על סוגי הליכים, לא על הליך אחד.
נעמה מנחמי: יש 15 סוגים שעליהם ביקשתם אגרה של 2,000 שקלים.
דוד רותם: בתקנה 46 – "להגיש בקשה להשמיע את טענותיו לפני הרשם".
דוד רותם: הרשם צריך להתכונן לדיון, אחר-כך הוא צריך לשמוע את הדיון ואחר-כך הוא צריך לקבל החלטה בדיון.
דוד רותם: זה עניין של כמה שעות.
דוד רותם: בשכר הגבוה שהוא מקבל, מישהו צריך לשלם על השעות האלה.
נעמה מנחמי: אנחנו צריכים גם לזכור שאותו אדם כבר הגיש אגרת הגשה.
דוד רותם: זה בשביל דברים אחרים, לא בשביל שהרשם ישמע.
נעמה מנחמי: זה חלק מהעבודה של הרשות.
אורי מקלב: לא על אדם פרטי שמגיש, כי אנחנו רוצים לעודד הגשת בקשות.
אורי מקלב: אנחנו נמנע מאנשים להגיש בקשות.
אורי מקלב: הנזק שנגרום לעצמנו הוא נזק גדול מאוד.
דוד רותם: היתה תקופה שעסקתי בעריכת דין.
דוד רותם: כשהייתי עושה חוזה והיו שואלים אותי, כמה אתה רוצה והייתי אומר סכום מסוים, היו אומרים: אנחנו יכולים לעשות את זה לבד.
דוד רותם: הייתי אומר להם: נכון.
דוד רותם: אז היה צריך למלא טפסים במס שבח, לחזור וללכת, היו מסתבכים ומבלבלים את המוח.
דוד רותם: אני לא יודע אם לעודד אדם להגיש בקשות כאלה בלי להיות מיוצג זה לטובתו או לרעתו.
דוד רותם: אני לא נותן לו הנחה, הוא ילך למומחה, יגיש את הבקשה, ישלם את האגרות ויקבל את מה שמגיע לו ולא יעשה את זה לבד.
אורי מקלב: האם גם כשזה אדם פרטי שהולך למישהו שייצג אותו, אנחנו יכולים להבדיל בין מי שמיוצג אם הוא אדם פרטי או לא?
נעמה מנחמי: אנחנו יכולים.
נעמה מנחמי: המבחן לא חייב להיות מבחן הייצוג לפי ה-4% שהם הצביעו עליהם, אלא הוא יכול להיות מבחן היכולת הכלכלית, גודל החברה או המחזור שלה.
דוד רותם: יכולת כלכלית זה אחד הדברים המפחידים אותי.
דוד רותם: בביטוח לאומי עושים בחינת יכולת כלכלית.
אורי מקלב: אני מבין מה שאתה אומר, אדוני היושב-ראש.
אורי מקלב: יכול להיות שהוא ייקח מייצג - - -
דוד רותם: מה זה יכולת כלכלית?
נעמה מנחמי: חברה של עד חמישה עובדים או עשרה עובדים למשל.
אסא קלינג: כרגע ההנחה אינה מונעת ייצוג.
דוד רותם: אני מכיר חברות שיש להן שני עובדים והן מרוויחות מיליארדים.
נעמה מנחמי: לפעמים מתפספס לך, אבל אם אתה רוצה מבחן גורף - - -
אורי מקלב: תבדוק גם את המאזן שלהם.
דוד רותם: מה מאזן?
דוד רותם: מי יתחיל לבדוק את המאזן?
נעמה מנחמי: אתה לא צריך לבדוק מאזן, הוא מביא תצהיר שהמחזור שלו פחות מ-X שקלים ושיש לו פחות מ-X עובדים, ובזה נגמר הסיפור.
נעמה מנחמי: הוא מביא תצהיר.
אורי מקלב: מספר עובדים זה לא משנה כל כך כמו היקף המחזור.
נעמה מנחמי: אפשר באמת לקבוע לפי היקף המחזור.
אסא קלינג: כפי שפירטתי כבר כמה וכמה פעמים זו שאלה כלכלית – מה מתאים לכלכלה של מדינת ישראל מבחינת המבחנים.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אדרבה, תעודד בזה אנשים לקחת ייצוג ובמקום זה תוריד אגרות לאותו אדם פרטי, ואפשר לזהות אותו.
דוד רותם: מי רוצה להוריד לו את האגרות?
דוד רותם: מי שמגיש בקשה כזאת או מי שמגיש תביעה או כל מיני דברים כאלה, צריך לשלם את האגרות.
אורי מקלב: יש הבדל מסוים.
דוד רותם: למה כשאני הולך לבית המשפט ואני מגיש בעצמי תביעה, אני לא מקבל הנחה?
נעמה מנחמי: אם אתה חסר יכולת כלכלית ותוכיח את זה, תקבל פטור מוחלט.
דוד רותם: תלוי, אלא אם כן יחייבו את הנתבע אחר-כך.
דוד רותם: אני קונה דירה ואני רוצה הנחה במס רכישה, אין הנחה במס רכישה.
אורי מקלב: קיבלת הנחה.
נעמה מנחמי: במס שבח נותנים לך הנחה על מכירה של דירה קטנה פעם בארבע שנים - - -
דוד רותם: לא נותנים לי הנחה, נותנים לי פטור בחוק.
נעמה מנחמי: הרעיון מאחורי זה אומר - - -
דוד רותם: מהדירה היחידה שלי לא רוצים לקחת מסים.
נעמה מנחמי: לא רק דירה יחידה, גם אם יש לך שתי דירות קטנות ואתה קונה במקומן דירה גדולה.
אורי מקלב: לא דירה יחידה לפי הגודל.
אורי מקלב: עד מיליון שקל אתה לא משלם, ממיליון אתה משלם גם אם זו דירה - - -
דוד רותם: אתה מחליף פרה בחמור.
דוד רותם: זאת אומרת, אתה מוכר דירה וקונה אחרת.
אורי מקלב: בדירה ראשונה כל אדם מקבל פטור עד מיליון שקל – אני לא יודע כמה זה היום בחוק – כי אנחנו רוצים להתחשב.
דוד רותם: כי אנחנו יודעים שאין דירות כאלה.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, איך אתה מתחשב בתעריף הזה במיעוטי הכנסה או מיעוטי יכולת באנשים שאתה רוצה לעודד?
דוד רותם: אני לא רוצה לעודד אותם.
דוד רותם: אנחנו מחפשים לעודד, אתה רוצה לעודד, נעודד אותם בתשלום מס הכנסה, נעודד אותם בכל מיני דברים אחרים, לא באגרות של פטנטים.
אורי מקלב: דיברתי בלשון נקייה – אני לא אומר "לעודד", אני אומר, "אתה פוגע בהם" – בלשון פחות נקייה, אתה פוגע במגישי פטנטים.
אורי מקלב: התעריפים האלה הם תעריפים מאוד גבוהים, זה יפגע באנשים שיש להם פטנט, רוצים לפתח פטנט, רוצים להגיש אותו, לרשום אותו כדי להשקיע בזה עוד קצת, ואנחנו נמנע מההון האנושי שיש לנו או מהשכל היהודי שיש לנו במדינת היהודים, מאנשים שיש להם יכולת, יש להם הכישורים האלה, כי אנחנו מסתכלים עליהם כמו חברה שמחזור הרווחים שלהם הם 1.25 מיליארד לרבעון.
אורי מקלב: אותו דין יש לחברה שהרווח שלה הוא 5 מיליארד דולר לשנה ואדם שבסך הכול שכיר באיזו חברה, עובד קשה לפרנסתו, לא בתחום שלו, יש לו פטנט, הוא חושב על זה, רוצה להשקיע בשעות הפנאי, רוצה לפתח, רוצה להעשיר את ההכנסות של מדינת ישראל, את היכולות של מדינת ישראל, וזה יכול להיות בהרבה תחומים.
אורי מקלב: אנחנו פוגעים בו.
אורי מקלב: פוגעים באותם 300 אנשים פרטיים שלא יכולים אפילו לקחת מייצג, וודאי וודאי לא לשלם 2,000 שקלים.
אורי מקלב: האם היום בציר המחאה החברתית אנחנו משלשים את האגרות?
אורי מקלב: האנשים האלה נמצאים במחאה החברתית.
אייל אביטל: אני מבקש להתייחס.
אייל אביטל: למעשה בבואנו היום לבקש לאשר את האגרה של ה-2,000 שקלים זה לאחר שבמשרד המשפטים מול רשות הפטנטים נעשה הליך שבו ביקשנו לדלל את העלות האמיתית של האגרה.
אייל אביטל: יכול להיות שזו היתה טעות, יכול להיות שזה היה צריך להיוותר לדיון הזה שבו נטענות הטענות.
אייל אביטל: אני רק רוצה לציין לפרוטוקול שהעלות אגרת הגשה בפועל, גם לפי הבדיקה שנעשתה בזמנו והוגשה לוועדת החוקה, ואפשר לתקף אותה שוב לפי מחירי 2010, היא כ-4,000 שקלים.
אייל אביטל: העלות היא ממוצעת.
אייל אביטל: מהעלויות הספציפיות היא עלות שולית לפי הבדיקה שעשיתי.
אייל אביטל: היא גם נבדקה על-ידי החשבונאי הראשי של משרד המשפטים גם על-ידי מנהלת תחום תמחיר לשעבר של משרד הבריאות שעובדת במשרד ממשלתי אחר.
נעמה מנחמי: מה היה הגירעון של הרשות בשלוש השנים האחרונות?
אייל אביטל: אנחנו עכשיו מדברים על הרמה הספציפית.
נעמה מנחמי: אי-אפשר להסתכל רק על אגרה אחת.
נעמה מנחמי: אם בשלוש השנים האחרונות הגירעון שלהם היה כזה שגם אם אני אכפיל ואשלש את האגרות, ויש כאן אגרות שמוכפלות פי תשעה, עדיין הם לא מגיעים לרווח משמעותי, זה אומר שהם היו צריכים להיות בגירעון מטורף, ואני לא מבינה איך הם שרדו בכלל.
דוד רותם: היה צריך אולי להגדיל את האגרות פי עשרה.
נעמה מנחמי: יכול להיות, אבל אני תוהה איך הם שרדו את שלוש השנים האחרונות.
דוד רותם: זה הכול מהכיס שלנו.
נעמה מנחמי: אחרי שמכפילים, משלשים ומכפילים פי תשעה את האגרות, אנחנו לא נמצאים ברווח משמעותי.
נעמה מנחמי: והרי אנחנו לא רוצים להימצא ברווח משמעותי.
אורי מקלב: תעלה את זה לחברות שהרווח שלהן הוא מיליארד לרבעון ואל תטיל על אנשים פרטיים.
נעמה מנחמי: מה גם שהמסמך שהגישה רשות הפטנטים ביחד עם משרד המשפטים לוועדת האגרות לא מגיע ל-4,000 שקלים.
אייל אביטל: שוב, אני מציין את התהליך - - -
דוד רותם: הם עשו טעות, הם הגישו שם - - -
נעמה מנחמי: גם החישובים שהם עושים לא מגיעים לרמות האלה.
אייל אביטל: כתוב כאן גם בבקשה שהעלות האמיתית היא – אני קורא מסעיף 1 – "לעלויות האלה יש להוסיף עלות אדמיניסטרציה ותקורה, כך שבמידה והיה צורך לעשות התאמה תמחירית מלאה שווי השירות היה עומד על סך של 3,890 שקלים".
נעמה מנחמי: זה כבר הכנסת באגרות.
אייל אביטל: לצערי או לא לצערי העמדנו את האגרה באופן כזה שייתן מלכתחילה כ-50% הנחה לכל המגישים, כולל חברות בין-לאומיות שמגישות, והן עיקר המגישים, כולל חברות ישראליות מאוד חזקות שמגישות, בין אם באמצעות עורך-דין ובין אם באופן עצמאי.
נעמה מנחמי: תעשה דיפרנציאציה.
אייל אביטל: אנחנו לא רוצים לשים על השולחן בקשה של 4,000 שקלים, כי אנחנו חושבים שלהעלות את זה בבת אחת מ-1,000 שקלים ל-4,000 שקלים זה לא ראוי, גם מבחינה ציבורית, ולכן אנחנו רוצים להגיד שמעבר ל-2,000 שקלים אנחנו עדיין יצרנו מנגנון שמשרד האוצר הסכים לו, שמי שיגיש בפעם הראשונה בקשה, אנחנו נציע הנחה של 25%, זאת אומרת שיש כאן מדרגה נוספת של ספיגה, כדי לעודד את היזמים העצמאיים.
אורי מקלב: זה רק על בקשה יחידה.
נעמה מנחמי: על אמצאה יחידה.
נעמה מנחמי: בדרך כלל בבקשה יש יותר מאמצאה אחת.
אייל אביטל: אני רוצה "להכות על חטא", זה נעשה בגללי, רגע לפני שנכנסנו ללשכתו של יושב-ראש ועדת החוקה בבואנו יחד עם מנכ"ל משרד המשפטים כמובן, ד"ר גיא רוטקוף.
אייל אביטל: הקשינו על רשות הפטנטים וביקשנו להרחיב עוד יותר ולאפשר איזו מדרגה שמשרד האוצר יסכים לה, כי משרד האוצר מתנגד מאוד לייצר מנגנון של הנחות בזמן שרשות הפטנטים גירעונית, ותיכף אני אסביר.
אייל אביטל: גם מבחינת ההנחות הרוחביות קשה מאוד לתחזק מנגנון של בדיקה הזכאויות.
אייל אביטל: אנחנו רואים את זה עם הסנגוריה.
אייל אביטל: שנים הם לא אכפו, לצערי הרב, את כל מה שקשור לבדיקת זכאות, וגם בבואנו אחרי ועדה ארוכה בשנים עם הצעה של מנגנון בדיקה, הם הצליחו לשכנע גם את משרד האוצר וגם את כל הגורמים לצערי הרב שמנגנון בדיקה כזה יעלה יותר מעלות הגבייה בפועל שתהיה מאגרות של הסנגוריה מהציבור.
אייל אביטל: כמובן זה ציבור אחר, אבל אנחנו שוב מציינים מה קורה בעולם הבדיקה.
אייל אביטל: בבואי לבדוק את עלויות המחשוב של רשות הפטנטים כדי להביא נתונים עדכניים לוועדה חשובה זו, ראיתי שהמערכת התפעולית המחשובית של משרד המשפטים מנעה מהאגף למערכות מידע להעמיס את עלויות המחשוב האמיתיות של רשות הפטנטים עליה בגלל היעדר כספים, ולמעשה מה שהועמס זה כמעט 2 מיליון שקלים מתוך עלות מלאה של 7.5 מיליון שקלים.
נעמה מנחמי: מתי קיבלת את הנתונים האלה?
נעמה מנחמי: הבוקר.
אייל אביטל: כמובן.
נעמה מנחמי: לא באמת הספקנו לבדוק אותם.
אייל אביטל: אין מה לעשות, יש לי עניינים אישיים שלי.
אייל אביטל: אני מתנצל בפני הוועדה, אני מבטיח להעביר את הנתונים האלה גם בכתב.
אורי מקלב: זה לא מקובל.
אורי מקלב: כל מה שהוא אמר עכשיו לא שווה ערך למה שאנחנו רוצים לעודד.
אורי מקלב: יש בזה משהו מאוד-מאוד חשוב בנושא של אמצאות ופטנטים.
אורי מקלב: צריך לעודד את האנשים האלה.
אורי מקלב: מדובר במספר מועט של אנשים שאנחנו דואגים לתת להם הנחה.
אורי מקלב: האגרה היא מספיק גבוהה באופן יחסי.
אורי מקלב: אנחנו רואים שלאנשים האלה אין אפשרות להשקיע, אנחנו דורשים מהם להשקיע הרבה ויש להם עוד השקעות, ואנחנו צריכים להיות מעוניינים.
אורי מקלב: זה שאנחנו לא חושבים לטווח הארוך ואנחנו רואים בעינינו רק מה שקורה עכשיו, זה אחד החסרונות, ואנחנו לא יכולים לתת יד לזה.
אורי מקלב: כל הטענות שנשמעו פה, יכול להיות שכל בעיה נכונה אבל היא לא שוות ערך לפגיעה בממציאים, ברצון, במוטיבציה שאנחנו רוצים לתת להם ולעודד את אלה שצריכים להגיש.
אורי מקלב: אף אחד לא יפשוט את הרגל מהנחה מסוימת של 50% ל-4% ממגישי הפטנטים.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, המידתיות חשובה.
אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שיבואו אלינו לבקש הכפלה, שילוש והיועצת המשפטית גם אמרה שיש מקום מסוים פי תשעה.
נעמה מנחמי: אגרות החידוש גם מוכפלות פי תשעה.
דוד רותם: זה בסדר, זה לא נורא.
אברהם מיכאלי: זה לא בסדר כל הניתוח הכלכלי שעשו היום אחרי מספר שנים שהרשות קורסת.
אברהם מיכאלי: יש גם עניין של מידתיות ציבורית.
אברהם מיכאלי: אם זאת רשות חשובה, יש צורך להתחשב והמדינה תממן את זה, מה לעשות.
אברהם מיכאלי: אם היא רשות לא חשובה, אז נסגור אותה.
אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שיבואו לפה יום אחד ויקפיצו את האגרות בצורה כזאת שלא נוכל לעמוד בזה בשום ביקורת ציבורית.
אברהם מיכאלי: אני מאמין שהפטנטים שמוגשים, רובם שווים בדיקה, הם צריכים להיבדק, ובאמת אסור לחסום לאזרחים את הדרך להגשת בקשות בגלל גובה האגרות.
אסא קלינג: יש להפנות את תשומת הלב לכך שהאגרות לא עודכנו במשך שנים רבות.
אורי מקלב: מבחינה לאומית זה יכול להיות פטנט אחד, זה יכול להיות בנושא ביטחוני וזה יכול להיות בתעשייה ובכלכלה, שאין להם מייצגים לאותם עשרות אנשים שיש להם הכישורים לכך.
אורי מקלב: הם לא נמצאים פה, אין להם ייצוג, הם באו לכאן לשולחן להגיד כמה הוצאות יש להם, כמה מקשים עליהם.
אורי מקלב: גם עצם ההגשה היום היא לא קלה, ויכול להיות שבצדק.
אורי מקלב: כדי לעמוד במבחנים בין-לאומיים אנחנו מקשים עליהם גם ביורוקרטית – יש רתיעה היום בעניין הזה, ואנחנו מפסידים.
אורי מקלב: יכול להיות שמספיק לנו שמגישים מהחברות הגדולות, ביניהן חברות ישראליות, שהתברכנו בהן כמו חברת טבע ועוד כאלה בתחום הרפואה ובעוד תחומים, וזה יכול להיות גם בתחום הביטחוני, אבל מכאן ואילך חשוב לנו מאוד-מאוד לתת אפשרות גם לאנשים האלה.
אורי מקלב: שום דבר לא יקרה, לא ניפול, אף אחד לא יפשוט את הרגל, אם אנשים שמגישים באופן פרטי יוכלו לעמוד בזה.
אורי מקלב: יש מבחנים מאוד-מאוד ברורים, לא נראה לי שיהיו שם חברות.
אורי מקלב: נשמעה הטענה הזאת, ואני מבין אותה, שיהיו חברות שינסו להסתתר מאחורי אדם פרטי.
אורי מקלב: אדם יעשה חוזה שלא החברה תגיש את הפטנט אלא אדם פרטי, הוא יעשה עם האדם הפרטי הסכמים, זה לא שווה לו.
אורי מקלב: כל חברה רצינית לא תסתתר מאחורי אדם פרטי.
אורי מקלב: אדם פרטי הוא אדם פרטי, והחברה היא חברה, היא תעשה והיא תשלם.
אייל אביטל: אני רוצה התייחסות קצרה לגבי סך העלויות והגידול בעלויות של רשות הפטנטים לאורך שנים ולאורך השינוי שנעשה בה מבחינת הדרישה הציבורית.
אייל אביטל: מצוין כאן שרשות הפטנטים היתה במשבר.
אייל אביטל: אכן כן.
אייל אביטל: צוין כאן שהיה תור גדול וגם התהליך נמשך מספר רב של שנים.
אייל אביטל: אגב, יש עדיין תהליכים ברשות הפטנטים שנמשכים שנים בגלל מחסור בכוח-אדם, וזה חלק מהדברים שמנסים להסדיר מול משרד האוצר.
דוד רותם: אדון בנד כבר ויתר ברשות הפטנטים על כסף שהוא היה צריך לקבל בשביל הקליינטים שלו.
דוד רותם: הוא משוחד, אי-אפשר להתעסק עם אדון בנד....
אייל אביטל: מה שצריך לעניין את הציבור הוא, קודם כול, כשמבקש פטנט רושם פטנט, שהזמן הסביר שבו הפטנט נרשם יהיה מצומצם ככל האפשר, ואנשי המקצוע הטובים ביותר יעסקו בו.
אייל אביטל: בכך עסקה רשות הפטנטים.
אייל אביטל: חלק מהעלויות שציינתי, הגידול מ-18 מיליון שקלים ל-50 מיליון שקלים בתקופה לא ארוכה, נובעות גם מהתפתחות טכנולוגית.
דוד רותם: אתה חושב שאם נקצר את הזמן לרישום פטנט נחסוך כסף?
אייל אביטל: זה לא מה שאמרתי, אמרתי שהאינטרס הציבורי הוא שפטנט יירשם בזמן מהיר יותר.
אייל אביטל: לצורך כך, מה לעשות, צריך לשאת ולתת עם משרד האוצר.
אייל אביטל: הרשות היא רשות עצמאית בהגדרה שלה, היא סוכנות ביצוע ויש דרישה ממנה לתפוקות.
אייל אביטל: יש ועד מלווה בראשות שופט בדימוס ומצפים מהם לצמצם את התור לציבור ולשפר - - -
דוד רותם: אני מבין עכשיו את הרביזיה בתיקון 12, שלא ניתן לרשם לתת אורכות, אז זה יהיה יותר מהר.
אייל אביטל: אסא, האם אתה רוצה להגיב?
אייל אביטל: אני לא רוצה להגיד את דעתי האישית.
אורי מקלב: אפשר להגיע לסיכום, אדוני היושב-ראש, בנושא הזה?
דוד רותם: מי עם מי?
אורי מקלב: שלנו.
דוד רותם: אתי אתה יכול להגיע לסיכום.
דוד רותם: האגרות האלה נמוכות מדי.
אורי מקלב: אמרנו את הדברים.
אורי מקלב: אני לא יודע למה כאן, בדיוק בחלק הזה, אתה רואה לנגד עיניך את החברות הגדולות ואת אלה שעושים הון מהפטנטים, ואתה עדיין לא רואה - - -
דוד רותם: מי שרושם פטנט ולא עושה את זה בשביל הון, שלא ירשום את הפטנט.
אורי מקלב: ודאי שהוא רוצה לעתיד, אבל כרגע גם המדינה יכולה להשקיע כסף.
אורי מקלב: אנחנו מדברים כאן על 4%-2%.
אורי מקלב: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה של 50% בשלב ההתחלתי.
אורי מקלב: על מה מדובר כאן?
אורי מקלב: מדובר כאן על משהו מזערי בכל התעריפים שקבענו כאן.
אורי מקלב: במקום ל-4% נותנים 50% ל-2%, גם ב-2% האלה אנחנו מדברים רק על שתיים-שלוש פעולות שהם צריכים לעשות, ששם אנחנו נותנים הנחה של 50%.
אורי מקלב: המדינה יכולה עוד להשקיע את החלק הזה בראייה עתידית שהאנשים האלה, אפילו אם חלק קטן מהם, אפילו 10%, יוכלו לממש את האמצאה והם יירשמו וממילא הם יפתחו אותה, והאמצאה תכניס למדינת ישראל הרבה יותר כסף מהחיסכון הזה שאנחנו רוצים להשית עליו את ה-2,000 שקלים.
דוד רותם: פרט לגובה האגרות האם גמרנו?
נעמה מנחמי: היינו באמצע.
דוד רותם: אני רוצה לגמור הכול חוץ מגובה האגרות.
נעמה מנחמי: היינו בתקנה 42.
נעמה מנחמי: שוב, לגבי הליקויים.
נעמה מנחמי: כמה זמן אורך הליך בחינת הליקויים?
אסא קלינג: ברגע שזה מגיע לרשם יש אופציה להגיש סיכומים, זה בתקנות לאחר מכן.
אסא קלינג: כלומר, יש הכנה לדיון, שזה קריאת המסמכים, קריאת סיכומים אם יש, טיעונים, הדיון עצמו שיכול להיות זמן קצר או כמה שעות, ולאחר מכן אם יש השלמות – הרבה פעמים יש השלמות שמבקשים מהצדדים, שיעבירו עוד חומרים, יענו על שאלות שעלו בשעת הדיון – ולאחר מכן כתיבת החלטה מנומקת.
דוד רותם: כמה שעות.
דוד רותם: כמו פסק-דין של בית המשפט.
נעמה מנחמי: תקנה 46 – "(א) סירב הרשם לבקשה כאמור בתקנה 45, רשאי המבקש תוך חודש מיום מתן ההודעה להגיש בקשה להשמיע את טענותיו לפני הרשם.
נעמה מנחמי: " בצירוף האגרה שנקבעה.
נעמה מנחמי: שוב האגרה עולה כאן ל-2,000 שקלים.
נעמה מנחמי: תקנה 52 – הודעה על קיבול.
נעמה מנחמי: "קובלה הבקשה, לפי סעיף 17 לחוק, יודיע הרשם על כך למבקש וידרוש בהודעה כי תשולם אגרת קיבול הבקשה.
נעמה מנחמי: " היום אין אגרה בעד קיבול, יש אגרה על פרסום קיבול, שעומדת על 511 שקלים, ומוצע 700 שקלים.
נעמה מנחמי: אגב, כאן אין הנחה לאדם פרטי.
נעמה מנחמי: תקנה 53 – תשלום אגרת קיבול הבקשה.
נעמה מנחמי: "לא שולמה אגרת קיבול הבקשה בתוך שלושה חודשים מיום הודעת הרשם לפי תקנה 52, ישלח הרשם למבקש הודעה נוספת, ואם לא שולמה אגרת קיבול הבקשה, בתוספת אגרה לארכה" – זאת אומרת, עוד 200 שקלים על כל חודש – "מהמועד שנועד לפרעונה עד למועד שבו שולמה האגרה למעשה, תוך חודש ימים מתאריך משלוח ההודעה הנוספת, יראו את המבקש כמי שזנח את בקשתו.
נעמה מנחמי: 57 – הודעת התנגדות.
דורית ואג: מה עם 54?
נעמה מנחמי: סליחה.
נעמה מנחמי: מחיקת תקנה 54 – פטור מאגרת פרסום.
נעמה מנחמי: נוסחו הקודם היה "שילם מבקש בעת שהגיש את בקשתו את האגרה לפי פריט 1(ב) לתוספת השניה, לא יהא המבקש חייב בתשלום בעד פרסום בקשתו, והבקשה תפורסם מיד עם קיבולה".
נעמה מנחמי: תקנה 57 – הודעת התנגדות.
נעמה מנחמי: "הודעה על התנגדות למתן פטנט תימסר לרשם לפי סעיף 30 לחוק בצירוף האגרה שנקבעה.
שמרית גולן: מלבד התקנה הזאת זה הפרק שהחלטנו לדחות וגם תקנה 66, בכל מקרה אנחנו מבקשים את ביטולה, אבל אפשר לדון בזה כשנדון על כל ההסדר.
נעמה מנחמי: תקנה 78, דרישה לציון שם הממציא – "דרישה לציון שם הממציא לפי סעיף 39 לחוק תוגש ללשכה בכתב חתומה על-ידי המבקש, בצירוף האגרה שנקבעה".
נעמה מנחמי: ההערה שלי שהדרישה לצירוף האגרה ירדה בתיקון התשמ"ו-1986, כיום היא לא נמצאת ומוצע להוסיף אותה מחדש.
נעמה מנחמי: שוב, לא ברור לי מה - - -
שמרית גולן: בדקנו את זה שוב.
שמרית גולן: היום אכן לא נגבית אגרה תמורת ציון שם הממציא.
שמרית גולן: טעינו בהערכה שלנו ונבקש שינוי קטן בפרטים בתוספת.
שמרית גולן: הכוונה היא שדרישה לציון שם ממציא לא תהיה כרוכה בתשלום אגרה, אבל בשלב של תקנה 84, כשהדורש שם ממציא מבקש להסב את ההליכים להליך של התנגדות או לביטול, אז הוא יצטרך לשלם את מלוא האגרה שנגבית תמורת הליך התנגדות או ביטול, שהיא 2,000 שקל.
נעמה מנחמי: אנחנו מורידים את "בצירוף האגרה שנקבעה" שמוצע כאן.
שמרית גולן: זה יהיה במקום פרט 10(ה) ו-10(ו) לתוספת השנייה - - -
נעמה מנחמי: איפה את?
נעמה מנחמי: האם ב-84 או ב-78?
שמרית גולן: שניהם.
נעמה מנחמי: בתקנה 78 הורדנו את המלים "בצירוף האגרה שנקבעה".
נעמה מנחמי: האם צריך לעשות עוד תיקון בתקנה 78 חוץ מזה?
נעמה מנחמי: נעבור לתקנה 83.
נעמה מנחמי: יש כאן הודעה על היזקקות לבקשה – "ראה הרשם, בכל עת לאחר שהוגשו לו כתבי טענות כאמור בתקנה 82, כי ראוי לדון בדרישה לציון שם הממציא כבבקשה שעילתה כאמור בסעיפים 31(3) או 73 לחוק, יודיע על כך לצדדים בכתב מנומק.
נעמה מנחמי: " 84, הסבת הליכים – "מסר הרשם הודעה כאמור בתקנה 83, רשאי הדורש ציון שם הממציא לבקש, תוך חודש מיום ההודעה, כי יראו את בקשתו כהודעת התנגדות למתן פטנט או כבקשת ביטול, לפי העניין, וסדרי הדין שנקבעו לכך יחולו.
נעמה מנחמי: " לבקשה תצורף האגרה שנקבעה.
דוד רותם: האגרה צריכה להיות 2,000 שקלים.
שמרית גולן: כאן זה יהיה 2,000, וזה ייכנס בפרט 10(א).
נעמה מנחמי: למה זה צריך להיות 2,000 שקלים?
שמרית גולן: כי זה הליך התנגדות או ביטול.
דוד רותם: התנגדות לרישום פטנט.
נעמה מנחמי: אגרת חידוש, תקנה 85 – "(א) אגרות החידוש שיש לשלמן לפי סעיף 56 לחוק כדי שיהא פטנט בר תוקף יהיו בשיעורים הקבועים בתוספת השניה וישולמו במועדים הקבועים".
נעמה מנחמי: אגב, היה כאן עדיין כתוב, באישור ועדת הכספים של הכנסת, אבל זה כאמור תוקן בחוק.
נעמה מנחמי: מאחר שהחוק עבר, זה מגיע אלינו.
נעמה מנחמי: זה היה רק כדי להבהיר למה פתאום אנחנו דנים בתקנות שכתוב בהן "ועדת הכספים".
נעמה מנחמי: נשאלת השאלה, למעט היוון, שאני מבינה את זה, האם באופן זה שאנחנו עושים הנחה למי שמשלם מראש את כל התקופה, אנחנו לא מתמרצים אנשים להגיש על המקסימום כי הם יודעים שבמצטבר הם ישלמו יותר, ולכן אנחנו יוצאים מופסדים, כי במקום שאדם יבקש רק את מה שהוא צריך הוא יבקש את הפטנט המקסימלי מראש כי בסופו של דבר הוא ישלם פחות?
אייל אביטל: את מדברת בעיקר על ה-20 שנה מראש?
אסא קלינג: מעטים ביותר אם בכלל משלמים.
נעמה מנחמי: היום זה לא כדאי.
נעמה מנחמי: לפי התקנות היום אתה מגיע לאותו סכום אם אתה משלם לכל תקופה בנפרד או לכל התקופה ביחד.
נעמה מנחמי: המצב החדש, לפי האגרות שאתם יוצרים, יוצר תמריץ לאנשים לבקש מראש את כל התקופה בגלל שזה יוצא להם יותר זול.
נעמה מנחמי: אם אני רוצה שלא ירשמו פטנט סתם לתקופה שהם לא צריכים, כדי לא לחסום פטנטים ואמצאתיות, אני יוצרת כאן תמריץ שלילי למה שאני רוצה.
אסא קלינג: הנחת היסוד שההתנהגות של המבקשים היא התנהגות כלכלית.
אסא קלינג: התשלום של מלוא הסכום מראש בערכים מהוונים הוא פחות מסך כל האגרות לאורך הזמן.
נעמה מנחמי: אנשים לא עושים היוון על סכומים כאלה.
אסא קלינג: הנחת היסוד של התנהגות כלכלית.
אסא קלינג: אם אדם עושה את החשבון שלו מבחינת ערכי הכסף אצלו בכיס או ברשות המדינה, הוא יעשה את החשבון המתאים לו.
אסא קלינג: גם כאן זה חשבונה של המדינה אם היא מוכנה לתת הנחה מסוימת על זה שהכסף המזומן ייכנס אליה.
אסא קלינג: זה עניין של תחשיבי מזומן בסיסיים, אני חושב.
אייל אביטל: היא מדברת על העניין המקצועי.
אייל אביטל: אם אתה מאפשר למישהו להתחייב 20 שנה קדימה.
אסא קלינג: גברתי, הנחת היסוד היא שברגע שנתנו פטנט, נתנו פטנט.
אסא קלינג: אותו אדם יעשה את החשבון הכלכלי שלו.
אסא קלינג: שוב, אנחנו נותנים לשוק לעשות את שלו.
אסא קלינג: אם הוא מחדש רק ל-15 שנה, הוא עושה את זה מאחר שאלה התנאים הכלכליים שאומרים שזה מה שכדאי.
אסא קלינג: כלומר, זו גם שאלה של מידת התערבות מסוימת.
אסא קלינג: אם הוא שוגה באשליות וסובר ש-20 שנה זה מאוד כדאי לו, בואו ניתן לו.
דוד רותם: 87.
נעמה מנחמי: תשלום האגרה – "כל אגרת חידוש תשולם לא מוקדם משלושה חודשים לפני המועד הקבוע לתשלומה.
נעמה מנחמי: " נשאלת השאלה, מדוע.
נעמה מנחמי: אני נוסעת לחוץ-לארץ עכשיו לארבעה חודשים, אני רוצה לשלם את האגרה.
נעמה מנחמי: אני תוהה מה ההיגיון של תקנה 87.
דוד רותם: זה מתחיל עם תקנה 86, כי אומרים "הרשם ישלח הודעה לבעל הפטנט על כל מועד - - - לא יאוחר משלושה חודשים לפני אותו מועד".
נעמה מנחמי: אני נוסעת עכשיו לחוץ-לארץ לחצי שנה, אני רוצה לשלוח להם מראש את התשלום.
נעמה מנחמי: למה אני לא יכולה?
אסא קלינג: זו תקנה שהיתה בפנינו, חשבנו שחודש זה אכזרי בדיוק מהסיבה שגברתי מציינת - -
נעמה מנחמי: לא אתם חשבתם, אני חשבתי.
אסא קלינג: - - אז כתבנו שלושה חודשים.
דוד רותם: שלושה חודשים זה בסדר גמור.
אסא קלינג: יש גם עניין של עדכוני אגרות והצמדות, ואז אתה לא יודע מה באמת האגרה שאתה צריך לשלם.
אייל אביטל: פה זה לפי חצי שנה או שנה?
יצחק אהרונוביץ': זה נשאר שלושה חודשים.
דוד רותם: תקנה 89.
נעמה מנחמי: בקשת החזר תוקף – "בקשה לרשם להחזר תקפו של פטנט תהא בכתב ויפורטו בה העובדות שעליהן סומך המבקש את בקשתו; היא תהא נתמכת בתצהיר ותצורף אליה האגרה שנקבעה".
נעמה מנחמי: היום זה 700 שקלים והיה גם 511 שקלים אגרת פרסום בעבר.
נעמה מנחמי: היום זה כבר לא מפורסם, ואז זה לא עלה 511 שקלים לפרסם.
נעמה מנחמי: נשאלת השאלה, למה זה 1,200 שקלים, הרי זה משהו מזכירותי?
דוד רותם: כי 700 שקלים ועוד 511 שקלים זה צריך להיות יותר.
נעמה מנחמי: זה משהו מזכירותי.
אסא קלינג: ממש לא.
אסא קלינג: בקשה להחזר תוקף עולה לסגן הרשם, כלומר, זו הפעלת סמכות שיפוטית.
נעמה מנחמי: מה העילות להחזר תוקף?
אסא קלינג: התכוונתי לחדש, אבל מטעמים שאינם תלויים בי זה לא חודש.
אסא קלינג: אתה צריך להגיש תצהיר, אתה צריך לפרט את זה ולבסס את זה, זה לא דבר טריוויאלי להחזיר תוקף.
אסא קלינג: זה מגיע לרשם, אבל בפועל זה מגיע לסגן הרשם.
אסא קלינג: זה אפילו לא עובר בוחן, זה מגיע ישר לסגן הרשם.
אסא קלינג: זה זמן שיפוטי.
אסא קלינג: זה אמור לייצג זמן שיפוטי בעניין הזה.
נעמה מנחמי: 91(א) – "קיבל הרשם את הבקשה להחזר תקפו של פטנט - בין לאחר עיון בה בלבד ובין לאחר שמיעת טענות המבקש – יודיע על כך למבקש, והמבקש ישלם תוך חודש ממתן ההודעה את כל אגרות החידוש שלא שולמו".