GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: הרעיון שלנו היה שגם בת במרחק של 60 קילומטר – זה המרחק של ירושלים מתל-אביב, המרחק של ירושלים מגוש דן – אין צורך להטריח אותה.
זבולון אורלב: כאן לא מדובר אגב בעשרות אלפים, אלה שמשרתות מחוץ למקומות מגוריהן הן בסדר גודל של בערך 4,000 בנות.
זבולון אורלב: היום מצביעים במעטפות כפולות סדר גודל של 160 או 170 אלף.
אורלי עדס: בפעם האחרונה היו 190,000.
זבולון אורלב: 190,000.
זבולון אורלב: אתה רואה?
זבולון אורלב: עוד הפחתתי.
זבולון אורלב: כלומר שהתוספת הזאת היא תוספת יחסית שולית, היא לא באופן משמעותי.
זבולון אורלב: ואני משבח את ועדת הבחירות שהבינה שדווקא בגלל שמדובר בצעירים חשוב לחנך אותם למצות ולהצביע בבחירות, ושלא יתחילו להתרגל לזלזל בבחירות.
זבולון אורלב: זאת היתה הבקשה היחידה שלנו, רק לקצר את הדבר הזה.
זבולון אורלב: נדמה לי שמנהלת השירות הלאומי, היא תדבר בפני עצמה, אמרה: אל תעשו הבחנה של מרחק אלא תעשו הבחנה מי גרה מחוץ לביתה.
מלכיאל דהן: מי נמצאת בדירת שירות.
זבולון אורלב: בדירת שירות, כי הם לא נותנים דירת שירות אלא למקרים שמצדיקים שהיא תגור מחוץ לביתה.
אורי מקלב: מה הקריטריון של דירת שירות?
אורי מקלב: מה המרחק?
זבולון אורלב: מיד נשמע.
זבולון אורלב: אני מניח שאלה שגרות בירושלים ומשרתות בבית-שמש, לא ייתנו להן דירת שירות.
אורי מקלב: איך הפרמטרים?
אורי מקלב: לפי מרחקים?
זבולון אורלב: זה תיכף נשמע.
זבולון אורלב: את זה הם ביקשו, לא אני ביקשתי.
זבולון אורלב: מבחינתי צריך להיקבע איזשהו קריטריון, של מרחק או דירת שירות.
אורלי עדס: אבל נקבע קריטריון של ה-100 קילומטר.
זבולון אורלב: כן, בקריאה הראשונה, אבל אפשר בקריאה השנייה ובקריאה השלישית לדבר על זה.
זבולון אורלב: בהסכמה, הכול בהסכמה.
זבולון אורלב: אני קיבלתי על עצמי לעבוד רק בהסכמות, והיושב-ראש מכיר אותי בעניין הזה.
זבולון אורלב: זהו, עד כאן דברי.
זבולון אורלב: ואנחנו מבקשים, אם אפשר לזרז.
זבולון אורלב: אני לא ידעתי, רק הבוקר מסרה לי מנהלת הוועדה על העניין הזה של הקואליציה שלא הבנתי את עניינו.
זבולון אורלב: אבוא בדברים עם יושבת-ראש סיעת קדימה, חברת הכנסת דליה איציק - -
דורית ואג: בהנחה שזה משם בא.
זבולון אורלב: - - שגם היא שירתה בשירות לאומי, אם אינני טועה, היא בוגרת החינוך הממלכתי דתי – כדי להבהיר לה את העניין.
זבולון אורלב: אני לא רואה שום סיבה שסיעת קדימה תתנגד לעניין כי כולם מדברים על חובת השירות בצה"ל, השוויון, נשיאה בנטל – כולם ישרתו – וכשבאים לשרת אתה בעצם אומר: רגע, מורה חיילת שגרה ביוקנעם וגרה בתל-אביב יכולה להצביע בקלפי ניידת, ובת השירות הלאומי שגרה באותה דירה ביוקנעם וגרה בתל-אביב צריכה לנסוע.
זבולון אורלב: האפליות האלה חייבות להתבטל, וצריך שיהיה כאן
זבולון אורלב: דין אחד לכל אלה שמשרתים בתוקף זכויותיהם במדינה.
זבולון אורלב: זה חלק מהמבחן של רוממות ההצהרות בגרונם, ואחרי זה כשבא למעשה אז מנהלים כל מיני חשבונות קטנוניים.
זבולון אורלב: עד כאן, אדוני.
אורי מקלב: תודה רבה לך, המציע.
אורי מקלב: צריך גם לקחת בחשבון, שאומנם היום זה מספר מועט אבל לפי יעדי הממשלה, השירות האזרחי צפוי לגדול.
זבולון אורלב: ולוואי.
אורי מקלב: אבל זאת לא סיבה שלא יסכימו, זו סיבה שיכול להיות שהבעיה תחריף.
מלכיאל דהן: בשירות האזרחי בדרך כלל הם משרתים במקום מגוריהם.
אורי מקלב: אבל הכול יכול להשתנות.
אורי מקלב: אני לא מכיר את הדבר הזה, אני לא יודע מה יהיה עם ההחלטה של הממשלה עד היישום, אבל הממשלה מכריזה היום על יעדים מאוד גדולים, אז ודאי שחלקם לא יהיו.
אורי מקלב: ומדובר על צעירים.
אורי מקלב: היום השירות האזרחי מוגבל בגיל, שהוא צריך להיות מינימום 23 או הוא צריך להיות נשוי.
אורי מקלב: היום לא יכול בחור בן 18 לעשות שירות אזרחי.
אורי מקלב: חלק מההמלצות שהגישו עכשיו לפני שבועיים לראש הממשלה על שירות אזרחי היו לתת אפשרות לעשות שירות אזרחי כבר מגיל צעיר יותר, מגיל 18, ובתחומים אחרים במדינת ישראל, כמו כיבוי אש ועוד, בהחלט יכול להיות שמדובר על משהו שהוא רחוק יותר, בתי-חולים ועוד.
אורי מקלב: אבל זה לא הנושא של הדיון שלנו.
אורי מקלב: משרד המשפטים?
עמי ברקוביץ: באופן כללי אני רוצה לומר, בהמשך למה שאמר חבר הכנסת אורלב, שהנושא הובא גם לדיון חוזר לפני ועדת השרים לחקיקה בעקבות התנגדות קודמת שהושמעה גם כאן בוועדה, וועדת השרים אכן החליטה שתי החלטות: ביחס להצעת החוק של הוועדה היא החליטה להשאיר את הנושא להכרעת הנהלת הקואליציה, וביחס להחלטה של חבר הכנסת אורלב הוחלט לתמוך בהצעה בתנאי שההצעה תנוסח ותוצמד לנוסח המוצע על-ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא, ותוך תיאום עם משרדי הממשלה.
זבולון אורלב: הוא אשר אמרתי.
עמי ברקוביץ: אני רק רציתי להשלים את ההיבט של ועדת השרים לחקיקה.
עמי ברקוביץ: ברמה העקרונית, לפני שיתחיל הדיון בפרטים, אני רק רוצה לומר דבר אחד, והוא שאנחנו לא רואים בחוק הזה פלטפורמה להסדרת נושא השירות הלאומי בכללותו, אלא דרך לאפשר את ההצבעה כפי שמוצע.
עמי ברקוביץ: מכאן נגזרות הערות פרטניות שלנו כאלה ואחרות, שנועדות לאפשר את המהלך של ההצבעה מבלי לקבוע מסמרות על רקע הצעה ממשלתית כוללת של הסדרת נושא השירות הלאומי, שהיא מסדירה את כל הנושא בכללותו.
אורי מקלב: כגון?
אורי מקלב: אלו דוגמאות?
עמי ברקוביץ: כגון המבנה, כגון הנושא של מנהלת השירות הלאומי, כגון הנושא של תעודת מתנדב בשירות הלאומי, כגון הנושא של דירת מגורים וכדומה.
אורי מקלב: הדברים הטכניים - - -
עמי ברקוביץ: אלה היבטים שיש להם ביטוי פרטני בנוסח, ואנחנו לא בטוחים שיש בו צורך.
זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, התפיסה של חברי הכנסת היתה שהעניין הזה הוא לא עניין לממשלה.
זבולון אורלב: פה מדובר בחוק בחירות.
דורית ואג: בדרך כלל היא לא מתערבת.
זבולון אורלב: בדרך כלל הממשלה לא מתערבת.
זבולון אורלב: עובדה גם שהקריאה הראשונה נולדה פה בוועדת החוקה, בלי ממשלה ובלי שום דבר.
זבולון אורלב: ולכן בהתייעצות שהתייעצנו חשבנו שמי שראוי להוביל זאת ועדת הבחירות המרכזית, שהיא זרוע עצמאית, היא לא ממשלה.
זבולון אורלב: היא זרוע עצמאית, יש לה את האוטונומיה שלה, היא בראשות שופט עליון, והמנהלת, כיוון שהמנהלת צריכה לתת את השירותים הלוגיסטיים, לדעת מי ומי ההולכים וכדומה.
זבולון אורלב: אז לכן אני לא יודע, קיבלתי על עצמי להיות מוצמד, לא בגלל הממשלה אלא בגלל הנהלת הקואליציה.
זבולון אורלב: זה שזה מסתדר עם הממשלה זה בסדר, אבל אני לא בעד זה שמשרד המשפטים יתחיל להגיד לכנסת איך צריכות להתנהל בחירות.
עמי ברקוביץ: הוא ממש לא עושה את זה, אבל כיוון שהנושא של שירות לאומי – ואנחנו לא הוזמנו לישיבה שהתקיימה – נמצא עכשיו בהליך של הסדרה חקיקתית, אנחנו לא רוצים שהחוק הזה יקדים.
זבולון אורלב: נראה לגופם.
דורית ואג: מה שהוא התכוון לומר, חבר הכנסת אורלב, שההיסטוריה מלמדת אותנו לאורך כל השנים שהממשלה לא נהגה להתערב ולקבוע עמדה בחוקי הבחירות.
דורית ואג: זה מה שהוא התכוון לומר.
עמי ברקוביץ: יש לנו אפשרות להביע הערות מקצועיות שלדעתנו נועדות לשפר את התהליך, בלי שום קשר להתערבות.
זבולון אורלב: נשמע אותן.
אורי מקלב: ועדת הבחירות, איך יתבצע המהלך?
אורי מקלב: אם אין לי תעודה, איך נדע שזה 100 קילומטר?
זבולון אורלב: הוועדה קיבלה את הנוסח, נכון?
אורלי עדס: הנוסח שהועלה לוועדה זה הנוסח שסוכם בינינו עם הערות של הייעוץ המשפטי.
אלעזר שטרן: אני מציע שנקרא וכל פעם שניתקל בנקודה - - -
אורי מקלב: איך התהליך יתבצע?
אורי מקלב: אני שואל שאלה של עם הארץ: שוטר שמצביע בקלפי, הוא מצביע עם תעודת השוטר שלו או שהוא מקבל עוד תוספת לשוטר?
אלעזר שטרן: לשוטרים יש הסדר משלהם, הוא שונה קצת מ - - -
אורי מקלב: זה רק שוטרים שמשובצים ביום בחירות, שוטר רגיל לא?
אורלי עדס: כיוון שהמשטרה לא יודעת מי יוצב ביום הבחירות בקלפי מסוימת או לא, אז זה חל על כלל השוטרים, אבל זה הליך שונה לחלוטין ואין דומה לו בחוק הבחירות.
אורלי עדס: מדובר במחיקה מהפנקס, זה הליך שונה לחלוטין.
אורי מקלב: ההליך הזה יהיה כמו נכים?
אורלי עדס: די דומה, כן.
אורלי עדס: כאן הם יידרשו להציג את תעודת ההצבעה.
אורלי עדס: בנוסח שעליו סיכמנו דובר על הצגת תעודת שירות לאומי במקביל לאמצעי זיהוי כמקובל, שזה תעודת זהות, דרכון או רישיון נהיגה, ולהציג את אישור המנהלת שמאשר שהיא גם עומדת בתנאי של 100 קילומטרים, ככל שתחול המגבלה הזו.
אורי מקלב: זאת אומרת כל בת שירות לאומי שגרה מעל 100 קילומטר רחוק מביתה תקבל בדואר גם אישור מהמנהלת.
אורלי עדס: תעודת הצבעה.
אורי מקלב: אישור מהמנהלת שהיא זכאית לבחור - - -
יואב ארבל: ורק עם זה היא תוכל לבוא לקלפי.
אורי מקלב: ואז עם האישור הזה, עם התעודה שהיא משרתת בשירות לאומי ותעודה מזהה אחרת.
אורי מקלב: זאת אומרת שלושה מסמכים היא צריכה להביא כדי להצביע, ואז היא תצביע במעטפה כפולה.
יואב ארבל: אני היועץ המשפטי של מנהלת השירות האזרחי לאומי.
יואב ארבל: בכמה מלים, היום במסגרת המנהלת מתנדבים 15,000 מתנדבים, מתוכם כ-1,700 בשירות האזרחי לפי חוק טל כרגע.
יואב ארבל: התיקון הזה לא חל לגביהם, כמו שאמר לפני כן מלכיאל דהן, מכיוון שהיום כל המשרתים בשירות האזרחי לפי חוק טל משרתים בביתם.
יואב ארבל: אין אף אחד שמשרת מחוץ לביתו.
יואב ארבל: כולם חוזרים בערב הביתה ומשרתים ליד הבית.
אורי מקלב: אבל המשרתים בשירות אזרחי היום נמצאים בתוך השירות הלאומי, נכון?
אורי מקלב: נמצאים בתוך חוק שירות לאומי.
יואב ארבל: במסלול משלהם.
אורי מקלב: אם מחר אחרי קבלת החוק יהיה אחד שישרת רחוק מביתו, הוא ייכלל בחוק או לא ייכלל בחוק?
יואב ארבל: אנחנו מתקנים את זה לפי המצב הנוכחי כרגע.
יואב ארבל: גם המצב המשפטי כרגע.
יואב ארבל: היום לחבר'ה של השירות האזרחי אין את האפשרות לשרת מחוץ לביתם, לכן התיקון הזה כרגע, לפי המצב המשפטי כרגע - - -
אורי מקלב: אין אפשרות בכלל לשרת?
יואב ארבל: שאר 13,200 בערך המתנדבים, מתנדבים בשירות הלאומי.
זבולון אורלב: כשיתקנו אז - - -
יואב ארבל: אז נעשה את כל התיקונים הנדרשים.
יואב ארבל: שאר כ-13,000 המתנדבים, מתנדבים בשירות הלאומי.
יואב ארבל: בתוך זה מדובר על בנות הציונות הדתית, מדובר על מתנדבים במגזר הערבי – היום הם כ-2,400 – ועוד מתנדבים חילוניים, כל אחד וסיבת הפטור שלו.
דורית ואג: כולם כלולים ב-13,000?
יואב ארבל: כולם ב-13,000.
יואב ארבל: מתוך זה כיום 5,000-4,000 מתנדבים גרים בדירת שירות, וכל יום אחרי השירות הם לא חוזרים לביתם אלא חוזרים לדירת השירות.
יואב ארבל: זה המצב כרגע.
זבולון אורלב: מה הקריטריונים לדירת שירות?
יואב ארבל: היום הקריטריונים לא סגורים עד הסוף.
יואב ארבל: אנחנו באמת, כמו שאמר עורך-דין ברקוביץ ממשרד המשפטים, לפני הליך חקיקה שבמסגרתו – במסגרת תקנות שיישבו על החוק החדש – נגדיר בדיוק את המרחק שלפיו זכאית בת שירות לגור בדירת שירות.
אורלי עדס: אבל כיום לפי מה היא מקבלת?
אורלי עדס: לא כרוך במרחק?
אורלי עדס: זאת אומרת, זה יכול להיות פחות מ-100 קילומטר?
אורי מקלב: בת שגרה בירושלים ומשרתת בדירת שירות.
אורי מקלב: היא גרה בנחלים.
אורי מקלב: אני מכיר את זה.
אורלי עדס: זאת אומרת שזה יכול להיות במרחק של 30 קילומטר.
זבולון אורלב: 30 קילומטר?
דורית ואג: אז לפי מה אתם קובעים היום מי יקבל דירת שירות?
אורי מקלב: לפי המקום, אם התחבורה קשה לשם.
מלכיאל דהן: בת שגרה בדימונה ומשרתת בבאר-שבע יכולה להיות בדירת שירות.
זבולון אורלב: זה בזבוז כסף נוראי.
זבולון אורלב: אבל אם תנאי התחבורה - - -
זבולון אורלב: לא, אלא אם כן היא גרה בתוך כפר הילדים, זה אני מבין.
זבולון אורלב: אני מסכים שיש סיטואציה שיכול להיות שהיא גרה בדימונה, אבל בבאר-שבע יש כפר לילדים בסיכון, ששמה כל הצוות החינוכי גר במקום כי המדריכים גרים במקום, אז היא גרה, אז זה לא בדיוק דירת שירות.
מלכיאל דהן: זה המצב.
זבולון אורלב: אנחנו רוצים אגב שביום הבחירות היא גם לא תעזוב אותם.
אורי מקלב: אבל החוק נותן תשובה לכל ה – אם החוק אומר 100 קילומטר, אז הוא לא ייתן תשובה.
דורית ואג: לא, היא תבוא עם פתק שלהם.
אורלי עדס: לא, עם פתק של המנהלת על המרחק.
אורי מקלב: האם המנהלת תיתן את האישורים למי שגרה בדירת שירות או שזה 100 קילומטר כרגע?
עמי ברקוביץ: - - - עלה העניין של המרחק.
אורי מקלב: זה אומר אבל דבר אחד, שמנהלת השירות תצטרך לעשות עכשיו חלוקה.
אורי מקלב: אם היום יש להם כן דירות שירות, לא דירות שירות, הם צריכים עכשיו – אם זה החוק: 100 קילומטר, 80 קילומטר, 70 קילומטר - - -
יואב ארבל: נערכנו טכנית לזה.
יואב ארבל: יש לנו גם ממשק מול משרד הפנים, מול מנהל האוכלוסין, כך שיש לנו את כל הכתובות של כל המשרתים.
יואב ארבל: נערכנו טכנית לכך שלא תהיה בעיה גם לבדוק מי מעל 100 קילומטר, מי מעל 80, מי מעל 60.
יואב ארבל: בשביל זה עשינו את ההכנה המוקדמת.
אורי מקלב: גם אם נוריד ל-60 קילומטר זה לא יפטור את אלה שמשרתים בכפרי נוער או בכל מיני מקומות, בהוסטלים, שגרים ב-35 קילומטר.
זבולון אורלב: אתה צודק, אבל אם היא גרה בדימונה ומשרתת בבאר-שבע, אין הצדקה.
זבולון אורלב: שתיסע לדימונה, זה 25 דקות נסיעה.
זבולון אורלב: זה כמו שאתה גר בגילה וצריך להצביע בפסגת-זאב, זה גם לוקח 25 דקות.
אורי מקלב: זה לוקח יותר, אדוני.
אורי מקלב: אני מבקש לא להטעות את הוועדה.
אורי מקלב: זה לוקח יותר, ואתה עוד עשוי לקבל קנס של 180 שקל.
אורלי עדס: אפשר לשאול נתון נוסף?
אורלי עדס: אמרת ש-5,000-4,000 מתגוררות בדירות שירות.
אורלי עדס: יש לכם נתון לגבי כמה משרתות במרחק של 100 קילומטר ומעלה, שזה הקריטריון שעליו דובר?
עמי ברקוביץ: לכן מר אורלב מציע להישאר על הקריטריון של מרחק.
אורלי עדס: לא, אבל השאלה היא אם יש את הנתון.
יואב ארבל: אנחנו נוציא אותו לקראת הבחירות, אבל מדובר במקסימום 5,000 בנות.
יואב ארבל: אני מעריך שזה יהיה פחות.
זבולון אורלב: אם נעשה מרחק של 60 קילומטר לכל הקבוצות האלה, לדעתי הם מורידים עוד 1,000 בנות.
יואב ארבל: פלוס מינוס.
זבולון אורלב: פלוס מינוס ש-25% מהבנות ירדו.
זבולון אורלב: תישארי בין 3,500 ל-4,000 בנות, משהו מהסוג הזה.
זבולון אורלב: לדעתי זה סדר הגודל פלוס מינוס.
עמי ברקוביץ: הם אמרו שמעל 100 קילומטר זה 7,000, לא?
זבולון אורלב: הוא אומר לך שהמקסימום זה 4,800.
אורי מקלב: כמה במרחק של 100 קילומטר?
יואב ארבל: לא מדדנו מרחקים.
אורי מקלב: דירות שירות.
אורי מקלב: תן לנו נתון לגבי דירות שירות.
זבולון אורלב: אחרי שחוקקנו את זה קצת יותר התעמקנו בדבר הזה, והתחלנו לברר.
זבולון אורלב: קח את הדוגמה של ירושלים וגוש דן, קח את ירושלים ובאר-שבע, קח את ירושלים-חיפה, קח את תל-אביב-חיפה או הקריות וכדומה.
זבולון אורלב: יש כמה מרכזים עירוניים גדולים.
זבולון אורלב: ירושלים, גוש דן, באר-שבע, חיפה והצפון.
זבולון אורלב: המרחק בין תל-אביב לבאר-שבע הוא פחות מ-100 קילומטר, המרחק בין תל-אביב לחיפה הוא פחות מ-100 קילומטר, המרחק בין ירושלים לתל-אביב הוא פחות מ-100 קילומטר.
זבולון אורלב: לכן הייתי ממליץ באופן מהותי, כשאתה בודק, ללכת על סדר גודל של 60 קילומטר, שזה לדעתי עונה על כך שזה לא מרחק הזוי, זה כבר בין-עירוני, שאתה צריך לקחת קו פנימי לתחנה המרכזית, ומהתחנה המרכזית לתחנה המרכזית, וכשתגיע לירושלים יש לך עוד קו פנימי.
זבולון אורלב: זאת כבר נסיעה של שעה וחצי עד שעתיים לכל צד, את זה היא לא תעשה.
זבולון אורלב: אם לא תיתן לה להצביע במקום והיא כוח עזר בבית-חולים, והיא מדריכה במוסד לסיכון או באיזשהו תפקיד אחר, לדעתי היא לא תיסע.
אורי מקלב: חבר הכנסת אורלב, אני חושב שירושלים-תל-אביב – אני לא יודע מה מחשיבים: היציאה מירושלים, הכניסה לתל-אביב – זה פחות מ-60 קילומטר.
יואב ארבל: יש הרבה בנות ביישובים קטנים, כמו שאמר חבר הכנסת אורלב, שצריכות להגיע מהיישוב הזה עד ירושלים ומירושלים עד הבית, לכן 100 קילומטר זה קצת גבוה מדי גם לטעמנו.
אורי מקלב: צריך לקחת בחשבון, אני חושב, שמה שאדוני מציע זה פחות הבנות האלה, בגלל שחלק מהבנות מלמדות ובטוח נשארות שבתון, וחלקן חוזרות הביתה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על כאלה שממשיכות באופן טבעי.
אורי מקלב: מי שביום שבתון וצריכות לחזור הביתה שלא - - -
זבולון אורלב: מי שחוזרות הביתה חוזרות הביתה.
אורי מקלב: לכן אנחנו מדברים כאן על תוכנית יותר קטנה.
מלכיאל דהן: גם ההנחיה של המנהלת היא לאפשר.
אורי מקלב: הכמות הרבה יותר קטנה, מכיוון שמי שתחזור הביתה - - -
זבולון אורלב: יש להן נסיעה חינם.
אורי מקלב: מי שלא עסוקה, מי שלא פעילה, מי שלא עובדת באותו היום, דהיינו אם זה לא בית-חולים, אם זה לא כפר נוער ולא דברים כאלה.
זבולון אורלב: אדוני היושב-ראש, אני רק אומר לך, שאני לא מכיר בת אחת שמשובצת בבית-ספר שעוסקת רק בבית-ספר.
זבולון אורלב: אותה בת אחרי הצהריים היא במועדונית.
אורי מקלב: אבל זה גם חופש ביום בחירות.
זבולון אורלב: איזה חופש?
זבולון אורלב: המועדונית פועלת, ובתנועת הנוער היא פועלת, ובחוג במתנ"ס זה פועל אחרי הצהריים.
זבולון אורלב: מתנ"סים פתוחים.
דורית ואג: לא, במתנ"סים יש קלפיות עכשיו.
אורלי עדס: אגב, הוזכרו גם המורות חיילות שמשרתות בקרית-שמונה, הן יכולות להצביע כמו חיילות.
אורלי עדס: אני מבינה שזו קבוצה גדולה.
זבולון אורלב: למרות שהיא גרה בחצור-הגלילית.
אורלי עדס: לא משנה, אבל היא יכולה להצביע כחיילת, בקלפי צבאית.
יואב ארבל: ודירה לידה יש בת שירות שעושה אותו דבר בדיוק.
זבולון אורלב: בתי שהיתה מורה חיילת, באותה דירה גרו בנות של השירות הלאומי, שתיהן היו במל"ש, במרכז לימודי שדה.
זבולון אורלב: זאת עם מדים.
יואב ארבל: אין סיבה להפלות.
זבולון אורלב: היו בחירות, זאת היתה צריכה לנסוע וזאת הלכה - - - מה ההיגיון?
אורי מקלב: רבותי, יש עוד משהו שאנחנו צריכים לברר חוץ מזה?
אורי מקלב: נברר תיכף אם יש הסכמה על ה-60 קילומטר.
אורי מקלב: אמר אדוני המציע, שאתה רוצה שזה יהיה בהסכמה.
זבולון אורלב: לא יודע, היו הערות של משרד המשפטים.
עמי ברקוביץ: אני מציע שנקרא את הנוסח, לא?
זבולון אורלב: אז קדימה, בוא נקרא.
אלעזר שטרן: אני קורא את הנוסח שלנו באתר, ואנחנו נעיר לפי הדברים.
אלעזר שטרן: תיקון סעיף 7, סעיף 1: בחוק הבחירות לכנסת (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 7, במקום "סעיף 68א, סעיף 68ב" יבוא "סעיפים 68א עד 68ג".
אלעזר שטרן: זה תיקון טכני של סעיף 7 שפשוט יתאים, כי אנחנו מוסיפים את 68ג.
אלעזר שטרן: סעיף 2 – הוספת סעיף 68ג – אחרי סעיף 68ב לחוק העיקרי יבוא: "הצבעת מתנדב בשירות לאומי.
אלעזר שטרן: (א): בסעיף זה – "גוף מוכר" – גוף שהשר הממונה על השירות האזרחי-לאומי (בסעיף זה – השר הממונה) הכיר בו כגוף שעיסוקו טיפול והפניה של מתנדבים בשירות לאומי".
אלעזר שטרן: פה הוספנו, בהתאם לנוסח שהועבר לנו על-ידי חבר הכנסת אורלב וועדת הבחירות, את ההגדרה של מנהלת.
אלעזר שטרן: צריך לחשוב אם באמת להוסיף את ההגדרה הזאת, משתי סיבות: אל"ף, כמו שאמר עורך-דין ברקוביץ ממשרד המשפטים, מונחת על שולחן הכנסת הצעת חוק להסדרת הנושא של השירות הלאומי, ושמה יוסדר מעמדה של המנהלת וכולי, השאלה אם זה נכון שאנחנו נגדיר אותה פה.
אלעזר שטרן: ובי"ת, טכניקת החקיקה של הפניה להחלטת ממשלה בחקיקה ראשית, זה לא שהיא לא קיימת, אבל היא לא מקובלת.
אורי מקלב: מה רע בנוסח שהיה?
אורי מקלב: מה הוא לא טוב?
זבולון אורלב: שיגמרו שמה, יעשו תיקון עקיף לפה.
זבולון אורלב: בינתיים נגדיר מה שקיים.
יואב ארבל: ונפנה אחרי זה לחוק החדש.
עמי ברקוביץ: כיוון שכך עדיף לא להפנות להגדרה של המנהלת, מה עוד שאפשר בצורה מאוד פשוטה להתגבר.
עמי ברקוביץ: בסך הכול המנהלת מופיעה כאן בהמשך על-ידי כך שהמנהל הכללי של המנהלת צריך להמציא לכל מתנדב בשירות לאומי.
עמי ברקוביץ: אנחנו חשבנו שבמקום לתת מעמד סטטוטורי לראשונה, אגב חוק בחירות אינצידנטלי, מעמד למנהלת ולמנהל הכללי שלה, אפשר פשוט לכתוב השר או מי שהוא הסמיכו לכך.
זבולון אורלב: מה אתם הולכים לשר?
עמי ברקוביץ: חבר הכנסת אורלב, השר הממונה על השירות הלאומי, יש לו כמה תפקידים.
זבולון אורלב: השר יתחיל להוציא אישורים?
עמי ברקוביץ: כמו ששר המשטרה הוא זה שמוציא את רשימת השוטרים.
אורי מקלב: מדובר כאן על הגדרה של השירות הלאומי.
אורי מקלב: השאלה איך מגדירים את המנהלת.
זבולון אורלב: נתקן גם שמה.
יואב ארבל: אנחנו מאוד מבקשים להשאיר את הנוסח כמו שהוא.
יואב ארבל: צריך להבין גם שהמנהלת, הייחוד שלה, שיש לה עצמאות.
יואב ארבל: אנחנו משתדלים לתת לה כמה שיותר עצמאות, וזה לא כמו עוד יחידה רגילה במשרד.
אלעזר שטרן: שוב, זו לא האכסניה המתאימה להגדיר בפעם הראשונה את המנהלת.
יואב ארבל: אנחנו מוכנים להתחייב שברגע שיעבור החוק שלנו - - -
זבולון אורלב: יעשו שמה תיקון עקיף.
אלעזר שטרן: בדיוק להיפך.
אלעזר שטרן: ברגע שיעבור החוק שם, יהיה אפשר לעשות את התיקון פה.
יואב ארבל: להוציא סמכות מהשר ולהעביר את הסמכות למישהו?
עמי ברקוביץ: עושים את זה חדשות לבקרים, את הדברים האלה.
זבולון אורלב: מה עבר בקריאה הראשונה?
אלעזר שטרן: "גוף מוכר".
אלעזר שטרן: ההגדרה הזאת לא היתה.
אורי מקלב: כן עבר "גוף מוכר" – גוף שהשר הממונה על השירות - - -
זבולון אורלב: גוף מוכר זה בסדר.
אלעזר שטרן: לא, גוף מוכר זה משהו אחר, זה לא המנהלת.
אלעזר שטרן: וזאת כבר הגדרה שיש היום בחקיקה במקומות שונים.
זבולון אורלב: יכול להיות שמשפטית הם צודקים, פרקטית ובירוקרטית זה עלול לסבך.
אלעזר שטרן: לא, זה לא יסבך, כי ברגע שאתה אומר השר או מי שהוא הסמיכו לכך, הוא יסמיך את המנהלת.
עמי ברקוביץ: אנחנו כרגע עוסקים בדיון משפטי.
אורלי עדס: למה יש בעיה עם הנוסח שהציע עמי, שזה יהיה השר הממונה או מי שהוא הסמיך?
אורלי עדס: עמי ברקוביץ הציע שזה יהיה השר הממונה או מי שהוא הסמיך לכך, אז אין צורך בהגדרה של המנהלת.
עמי ברקוביץ: היא שואלת מה הבעיה בהצעה שלנו.
זבולון אורלב: הואיל ועבדתי יום יומיים בבירוקרטיה הממשלתית, למעלה מ-20 שנה, אני תמיד אומר: יש גרף, שככל שאתה עולה להר למעלה יותר וההר גבוה יותר, אחרי זה גם לוקח זמן לרדת למטה.
זבולון אורלב: וככל שאתה לא צריך לעלות למעלה, אז ככה יש לך פחות לרדת.
זבולון אורלב: יש שר ממונה, הוא ממונה לתת הוראות למנהלת וכולי.
זבולון אורלב: לא כל דבר פרקטי – להוציא אישורים – בשביל זה צריכים השר הממונה.
עמי ברקוביץ: למה לפי סעיף 95 לחוק יכול שר המשטרה להעביר ליושב-ראש הוועדה רשימה שתפרט את שמו של כל שוטר?
זבולון אורלב: גם זאת טעות.
זבולון אורלב: אלה חקיקות ישנות, ברקוביץ, שעדיין ישנו השלטון המנדטורי, והכול זה הנציב העליון.
זבולון אורלב: תהיו פרקטיים.
עמי ברקוביץ: לא, זה לא חוק מנדטורי, זה חוק הבחירות לכנסת.
עמי ברקוביץ: ואני חושב שעל-ידי הטכניקה הזאת של הסמכה אין שום בעיה.
זבולון אורלב: אני חשבתי ללכת להיות שר החינוך, יש לי חשק ללכת להיות שר המשפטים.
זבולון אורלב: בחיי, חבר'ה, לרענן את כל החקיקה.
אורי מקלב: דווקא חשבתי שאתה נורא רוצה להיות שר המדע עד עכשיו.
זבולון אורלב: אני לא אשבור כאלה דברים, אבל אם אתם שואלים אותי זאת טעות.
זבולון אורלב: זאת טעות בגישה החקיקתית.
יואב ארבל: גם ההשוואה למשטרה היא לא רלוונטית.
זבולון אורלב: ברקוביץ, אין כאן שיקולי דעת, זה דבר טכני.
זבולון אורלב: החוק מגדיר 60 קילומטר בתנאים אלה ואלה, צריך להוציא את האישור.
זבולון אורלב: בשביל זה צריכים שהשר יוציא?
זבולון אורלב: השר בחוץ לארץ, יש לו ממלא מקום, ממלא המקום אומר: תמתין, אני לא נכנס לזה.
אורלי עדס: בחוץ לארץ ביום הבחירות?
זבולון אורלב: לא ביום הבחירות, ביום שצריכים להוציא האישורים.
זבולון אורלב: חבר'ה, אתם לא מכירים מה זה הסיבוכים האלה.
זבולון אורלב: הייתי גם עוזר שר.
זבולון אורלב: ללכת להחתים אותו?
עמי ברקוביץ: השר בחתימה אחת מסמיך עובד מדינה מטעמו, וכל הסיפור הזה נגמר.
עמי ברקוביץ: ההתנגדות שלנו, כפי שהביע אותה גם היועץ המשפטי של הוועדה, מקורה בכך שאנחנו חושבים שלא נכון לתת מעמד בחקיקה ראשית לגוף שכל המעמד שלו נגזר מהחלטת ממשלה.
זבולון אורלב: אם הוא יסמיך לא את ראש המנהלת, הוא יסמיך את העוזר שלו, אתה מסכים לזה?
יואב ארבל: זה אחד מהחששות שלנו.
זבולון אורלב: אז הייתי רוצה שהוא יסמיך באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.
זבולון אורלב: אני יודע את מי הוא יסמיך?
אורלי עדס: זה כבר יסבך.
זבולון אורלב: חבר'ה, אל תעשו פוליטיקה מהדברים האלה.
זבולון אורלב: אם זה ראש המנהלת, ראש המנהלת צריך להיות מאושר בממשלה, זה כמו מינוי של מנכ"ל, אז אני מבין את הדבר הזה, It makes sense.
זבולון אורלב: אגב, מנכ"ל משרד החינוך חותם על פיטורי מורים וקבלת מורים.
זבולון אורלב: מה אתם עושים עניין פה מדבר טכני?
זבולון אורלב: זה מדהים אותי.
זבולון אורלב: רוצים שיסמיך, אז או הוא או את ראש המנהלת.
זבולון אורלב: או שהוא יחתום אישית או שראש המנהלת.
זבולון אורלב: לא כל פקיד.
זבולון אורלב: לא את מי שהוא הסמיך.
זבולון אורלב: אני מתנגד לכל מי שהוא הסמיך.
זבולון אורלב: שיסמיך באישור הוועדה.
זבולון אורלב: מה אני יודע את מי הוא הסמיך?
זבולון אורלב: איזה פקיד אחד.
אלעזר שטרן: אבל יש גם כללים של משפט מנהלי.
אלעזר שטרן: הוא לא יכול להסמיך - - -
אלעזר שטרן: כי מבחינת הסבירות להסמיך אדם שלא קשור לשירות המדינה - - -
זבולון אורלב: הוא בטח קשור.
זבולון אורלב: הוא עוזר השר לענייני השירות הלאומי.
אלעזר שטרן: אם הוא עוזר השר לענייני השירות הלאומי, יש לו את המידע.
זבולון אורלב: עוזר השר יכול?
זבולון אורלב: אני מתנגד לזה שעוזר שר יחתום על כאלה אישורים.
זבולון אורלב: אני כבר יודע מה יהיה עם זה.
אלעזר שטרן: גם בהצעת החוק שלך ושל הוועדה יש כבר מעמד לשר, הוא כבר מבצע תפקיד פה, בדומה לשר לביטחון פנים.
אלעזר שטרן: גם בנוסח הראשוני, לפני שום תיקון שאנחנו עשינו.
עמי ברקוביץ: לשרים נוספים כמו שר העבודה ושר הבריאות, גם להם יש מעמד בחוק הזה, שהם עובדים מול המנהלת ומעבירים את הרשימות.
עמי ברקוביץ: זה המנגנון שקבוע בחוק.
אורלי עדס: מול ועדת הבחירות.
עמי ברקוביץ: אני מדבר באופן כללי כרגע.
זבולון אורלב: מי מוציא פרקטית את האישורים?
עמי ברקוביץ: אתה חושב שבמשטרה שר המשטרה עובר על השמות?
עמי ברקוביץ: שר המשטרה מקבל רשימה ומעביר אותה, ולכן את אותו מנגנון אפשר להפעיל גם כאן.
זבולון אורלב: ברקוביץ, במערכת ביטחון הפנים מעמדה של המשטרה ברור ומובן, ושוטר זה דבר שמעוגן בחוק, והמשטרה מעוגנת בחוק.
זבולון אורלב: לכן אין לי חשש שהשר לביטחון פנים ייקח את העוזר שלו, שמתאם בינו לבין המשטרה, והוא יסמיך אותו להוציא.
זבולון אורלב: אגב, ביום שהוא יעשה את זה תהיה פה מהומת אלוהים.
עמי ברקוביץ: אנחנו מציעים לך שגם זה לא יהיה, ושאותה רשימה שתוכן במנהלת תועבר לשר, והשר יעביר, זה הכול.
זבולון אורלב: אין לי התנגדות שיהיה כתוב, שהמנהלת באישור השר.
עמי ברקוביץ: לא, אנחנו רוצים שזה יהיה השר הממונה.
יואב ארבל: אנחנו גם מבקשים לחסוך פה.
אורי מקלב: נגיע בסוף.
אורי מקלב: נמשיך הלאה.
אורי מקלב: מי השר הממונה היום?
זבולון אורלב: הרשקוביץ.
זבולון אורלב: אבל מחר יכול להיות שר אחר.
זבולון אורלב: מה אני יודע מחרתיים מי יהיה השר הממונה?
אורי מקלב: הבית היהודי יקבלו את משרד המשפטים ולא את המדע.
זבולון אורלב: אנחנו בקדנציה הבאה מבקשים קודם כול את ועדת הכספים.
דורית ואג: בחקיקה שהם עושים עכשיו להסדיר את עניין המנהלת, אם זה יתקבל, שיעשו שם תיקון עקיף לעניין הזה.
יואב ארבל: רק שהתיקון העקיף, מה שכתוב פה על הרשות זה בסדר.
יואב ארבל: אבל להתחיל להוריד לשר סמכויות אחרי זה, זה כבר פחות פשוט.
אורי מקלב: רבותי, אנחנו ממשיכים הלאה.
אורי מקלב: הלאה.
אלעזר שטרן: ""מתנדב בשירות לאומי" – מי שמשרת בהתנדבות בשירות לאומי.
אלעזר שטרן: "שירות לאומי" – כמשמעותו בפסקה (3)(ב) להגדרה "ילד" שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי.
אלעזר שטרן: "תעודת הצבעה" – תעודה שהונפקה – יש פה טעות – הונפקה לפי סעיף קטן (ד)(1).
אלעזר שטרן: "תעודת שירות לאומי" – תעודה שהנפיק גוף מוכר הכוללת את שמו הפרטי, שם משפחתו ומספר הזהות של מתנדב השירות לאומי, והנושאת את תמונתו".
עמי ברקוביץ: גם כאן יש לנו הערה ביחס למעמד של התעודה הזאת.
עמי ברקוביץ: שוב, אני אומר את הדברים מפיה של רפרנטית השירות הלאומי.
עמי ברקוביץ: עד כמה שאנחנו יודעים, לתעודה הזאת אין מעמד סטטוטורי בחקיקה ראשית.
עמי ברקוביץ: זאת תעודה שיש לה משמעות רחבה, היא נותנת הטבות כלכליות.
עמי ברקוביץ: יש קושי בכך שמי שנותן אותה זה גוף מוכר.
עמי ברקוביץ: היא לא חיונית לצרכי ההצבעה כאן, כי אפשר להזדהות על-ידי תעודה הזהות פלוס האישור שיוצא, ולכן אנחנו פשוט מציעים להשמיט את ההגדרה.
זבולון אורלב: אין לי עמדה.
יואב ארבל: מבחינתנו אין בעיה.
יואב ארבל: אפשר באמת עם תעודת זהות עם האישור שלנו.
זבולון אורלב: מה אתה מציע, לבטל?
עמי ברקוביץ: - - -
זבולון אורלב: למחוק את זה.
אורי מקלב: מבחינת הנהלת הבחירות, זה תקין?
אורלי עדס: כל עוד הם יציגו את אישור ההצבעה במקביל.
זבולון אורלב: במקום שלוש תעודות יציגו שתי תעודות.
זבולון אורלב: אישור ההצבעה יהיה ממשלתי.
זבולון אורלב: לפעמים ברקוביץ משכנע אותי.