GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה מנחמי: 92 זה גם עדכון אגרה – "רצה אדם להתנגד לבקשת החזר התוקף, יודיע על כך בכתב, יפרט בהודעתו את עילות ההתנגדות ויצרף להודעה את האגרה שנקבעה.
נעמה מנחמי: " האגרה היא 2,000 שקלים.
נעמה מנחמי: בקשת רשות לתקן פטנט, כשאנחנו מתייחסים לתיקון פירוט, לרבות תביעות – כל השלב מהקיבול ואילך.
נעמה מנחמי: 97(א) – "הרשה הרשם לתקן את הפירוט – בין אם לאחר עיון בבקשה בלבד ובין לאחר שמיעת טענות המבקש – יודיע על כך למבקש; נמסרה הודעה כאמור, ימסור המבקש לרשם, אם הורשה התיקון בדרך אחרת מאשר נתבקש, שני עותקים של דפי הפירוט או השרטוטים שבהם הורשה התיקון, והתיקון שהורשה מצויין בהם בצורה ברורה ובמובחן מן הגירסה הקיימת.
אסא קלינג: אדוני, אפשר לתקן לעותק אחד ברוח אותם תיקונים קודמים.
דוד רותם: במקום שני עותקים עותק אחד.
נעמה מנחמי: "לא נמסרו העתקים או נמסרו עותקים שאינם תקינים לפי הנדרש בחלק השני לתקנות אלה, יראו כאילו זנח המבקש את בקשתו.
נעמה מנחמי: " זה 97(ב).
נעמה מנחמי: כלומר, מחקנו את הרישה.
אסא קלינג: גברתי, אם אפשר לחזור ל-97, דיברנו שם על עותק אחד.
אסא קלינג: ברוח התקנות הקודמות שאפשרנו על גבי התקן מחשב.
אסא קלינג: כפי שאת הבקשה ניתן להגיש על התקן המחשב, גם את הדפים אני רוצה שיהיה אפשר להגיש על התקן מחשב, באותו נוסח.
שמרית גולן: לא רק רוצה, זה חובה.
שמרית גולן: בתקנה 19 הוספנו את החובה שקבועה בחוק להגיש עותק של הבקשה על גבי התקן המשמש לאחסון חומר מחשב.
שמרית גולן: אנחנו מבקשים כשמתקנים את הפירוט שיוגש - - -
דוד רותם: עותק אחד ו - - -
נעמה מנחמי: את רוצה לנסח את זה?
שמרית גולן: נעתיק משם את הניסוח.
אסא קלינג: כפי שכתוב בתקנה 19 – "כן יוגש לרשות עותק של דפי הפירוט או השרטוטים שבהם הורשה התיקון על גבי התקן המשמש לאחסון חומר מחשב, כאמור בסעיף 11 לחוק".
דוד רותם: "כן יוגש לרשות עותק של" השרטוטים - - -
אסא קלינג: "של דפי הפירוט או השרטוטים.
אסא קלינג: "
דוד רותם: "על גבי התקן המשמש לאחסון חומר מחשב".
אסא קלינג: "כאמור בסעיף 11 לחוק.
נעמה מנחמי: תקנה 102 – תיקון הפירוט בהליכי התנגדות.
נעמה מנחמי: אתם רוצים לגעת בזה או שזה במסגרת ההתנגדויות שאנחנו לא נוגעים בהן כרגע?
שמרית גולן: זה במסגרת הדיון בהתנגדות אם נספיק להציע לזה נוסח מוסכם.
נעמה מנחמי: 103 – בקשת ביטול.
שמרית גולן: רק לגבי תקנה 102(ו)(2) זה עניין טכני.
נעמה מנחמי: נקרא את זה.
נעמה מנחמי: "(ו)(2) יפרסם הרשם באתר האינטרנט את דבר הבקשה לתקן לאחר ההחלטה בהתנגדות.
נעמה מנחמי: התקנה הבאה בנוגע לבקשה לרישיון כפייה, תקנה 117 – "בקשה לרשיון כפיה תוגש לרשם בכתב בצירוף האגרה שנקבעה ויפורטו בה העילה למתן הרשיון, הגורמים שיש בהם להצדיק את הענקתו והעובדות המראות כי המבקש זכאי לקבלו; לבקשה יצורפו ראיות לביסוס הבקשה ועל יכולתו של המבקש לנצל את האמצאה והיקף הייצור האפשרי".
דוד רותם: אני חושב שהאגרה פה של 2,000 שקל היא זולה מדי.
דוד רותם: פה מי שמגיש את הבקשה זו מדינת ישראל, יש לה כסף לשלם.
שמרית גולן: זה לא ניצול אמצאה.
שמרית גולן: כשבעל הפטנט מחזיק את הפטנט, אבל לא מנצל אותו, אדם אחר שיכול לנצל ולפתוח את השוק למוצר הזה - - -
דוד רותם: באיזה מקרים?
שמרית גולן: זה לא חייב להיות במקרים לצורך עיוני.
דוד רותם: רישיון כפייה זה לא לצורך עיוני?
שמרית גולן: כמובן יש צורך בשוק למוצר.
דוד רותם: מי יכול להגיש את הבקשה?
שמרית גולן: אדם פרטי.
אסא קלינג: מתחרה.
דוד רותם: יצרן.
הווארד פולינר: יש שני מקרים.
הווארד פולינר: כאשר אין שימוש בארץ או ניצול בארץ של המוצר ואז יצרן אחר רוצה לנצל את הפטנט בארץ.
הווארד פולינר: מערכת הפטנטים רוצה לעודד שימוש בפטנטים.
דוד רותם: שישלם.
הווארד פולינר: הוא ישלם.
הווארד פולינר: יש עוד דבר, כאשר יש פטנט תלוי.
הווארד פולינר: פטנט תלוי זה כאשר אני מקבל פטנט, אבל ניצול הפטנט שלי מפר פטנט קודם.
הווארד פולינר: כדי לנצל את הפטנט שלי אני צריך לחכות או שהפטנט הקודם יפוג או שאני צריך רישיון ממנו.
הווארד פולינר: החוק היום מאפשר הליך רישיון כפייה בשני מקרים אלה:
הווארד פולינר: כאשר אין ניצול ראוי בארץ וגם כאשר יש פטנט תלוי והצד השני צריך רישיון כדי לנצל את הפטנט שלו.
דוד רותם: אתם באמת חושבים ש-2,000 שקלים זו אגרה מספיקה?
שמרית גולן: מי ששומר לעצמו את המונופול ולא פותח את השוק כאן זה בעל הפטנט, זה לא מי שמבקש את רישיון הכפייה.
דוד רותם: נכון, אבל זה שלי.
דוד רותם: שילמתי לכם כבר 30,000 שקל כדי להחזיק - - -
שמרית גולן: הוא לא צריך לשלם.
שמרית גולן: מי שמבקש את רישיון הכפייה זה - - -
דוד רותם: יש לי פטנט ואני רוצה להשאיר אותו אצלי במגרה, ועכשיו בא מישהו ורוצה לייצר את זה, שישלם אגרה.
אסא קלינג: לא לשם כך ניתן הפטנט, שלא תשתמש בו, זו הנחת היסוד.
דוד רותם: מזל שהחברים שלי לא פה.
הווארד פולינר: בעל רישיון הכפייה משלם תמלוגים לבעל הפטנט, זה לא בחינם.
נעמה מנחמי: ההתנגדות מצד בעל הפטנט גם עולה כסף או שזה במקרה בחינם?
אסא קלינג: בהתנגדות לבקשה לרישיון כפייה הוא משיב לבקשה.
דוד רותם: זו התנגדות.
נעמה מנחמי: יש לי פטנט, אדם בא ורוצה רישיון כפייה, האם אני צריכה לשלם כדי לענות?
שמרית גולן: זה מה שתיקנו בתקנה 119, שמי שמצטרף כמשיב לא ישלם אגרה, רק מי שמבקש להצטרף כמבקש.
שמרית גולן: זה התיקון שלך.
נעמה מנחמי: עוד לא הגעתי לזה.
נעמה מנחמי: אני כבר לא זוכרת.
נעמה מנחמי: הודעת הצטרפות – 119(א) "רצה אדם להצטרף להליך כמבקש או כמשיב (להלן - המצטרף), יגיש לרשם, תוך חדשיים מיום הפרסום כאמור בתקנה 118, הודעה, ויפרט בה את ענינו ואת הסעד שהוא מבקש או שהוא תומך בבקשה לתתו; ביקש אדם להצטרף כמבקש ישלם את האגרה שנקבעה לכך לפי סעיף 117 לחוק.
נעמה מנחמי: ", שהיא 2,00 שקלים.
נעמה מנחמי: בקשת עיון מחודש, תקנה 121 – "בקשה לעיון מחדש ברשיון כפיה שניתן תוגש לרשם בכתב בצירוף האגרה שנקבעה לבקשת רשיון כפיה, ובעל הפטנט יפרט בכתב טענותיו את העובדות עליהן הוא סומך את בקשתו ויצרף את הראיות לביסוסן.
נעמה מנחמי: " זאת אומרת, מה שהוא לא שילם ב-119 הוא ישלם עכשיו ב-121 אם הוא רוצה עיון מחדש?
דוד רותם: למה אתה מבלבל את המוח?
דוד רותם: תגיש בזמן את ההתנגדות, לא תשלם.
נעמה מנחמי: לא, זה לא בגלל שהוא לא הגיש את ההתנגדות.
נעמה מנחמי: ניתן רישיון כפייה ואחרי שנה הוא חושב שכבר לקחו לו מספיק והוא רוצה לבוא בפני הרשם ולהגיד לו: אנא, עבר כבר מספיק זמן.
דוד רותם: כאשר הוגשה הבקשה הוא יבוא ויגיד: אדוני, לא יותר משנה וכו'.
דוד רותם: אם הוא בא אחר כך, שישלם.
נעמה מנחמי: האם רישיונות הכפייה ניתנים לתקופה מסוימת או עד למועד מסוים?
נעמה מנחמי: לדוגמה, אם אמרנו שרישיון הכפייה ניתן כשאין למבקש הפטנט יכולת ייצור מתאימה, האם עד שתהיה לו יכולת ייצור מתאימה או משהו כזה?
הווארד פולינר: רישיון הכפייה האחרון שניתן במדינת ישראל היה ב-1995.
טל בנד: זה היה שלי.
הווארד פולינר: זה היה של טל בנד.
הווארד פולינר: שינו את החוק בשנת 2000 בגלל הסכמים בין-לאומים וזה גרם לכך שאין הרבה כדאיות בנושא רישיון כפייה ולא ראינו את זה עד עכשיו.
הווארד פולינר: תיאורטית רישיון כפייה יכול להיות לתקופה מסוימת או עד סוף הפטנט, כדי לרפא את הפגם של אי ניצול הפטנט או של פטנט תלוי.
נעמה מנחמי: תקנה 139 – כשירות לרישום.
שמרית גולן: ב-124(ב) יש תיקון.
נעמה מנחמי: 124(ב) – "הרשם יקבע את המועד המדוייק לעריכת הבחינות ויודיע באתר האינטרנט על כך לפחות חדשיים לפני התאריך שנקבע".
נעמה מנחמי: אלה הבחינות לעורכי פטנטים, שאגב לגביהם כל האגרות נשארו בדיוק כפי שהיו.
דוד רותם: אלה אנשים פשוטים שרוצים לעשות בחינות, צריך לאפשר להם.
דוד רותם: אי-אפשר להעלות להם את האגרות.
דוד רותם: הם עדיין לא רושמי פטנטים, אחר-כך הם יהיו רושמי פטנטים.
נעמה מנחמי: נדמה לי שבלשכת עורכי-הדין לוקחים על זה קצת יותר מ-170 שקלים על הבחינה.
דוד רותם: לכן לשכת עורכי-הדין מארגנת כנסים באילת.
נעמה מנחמי: גם הבחינות הן בגני התערוכה.
דוד רותם: אני מציע שבמקום להירשם כרושמי פטנטים הם יישארו עורכי-דין, אז הם יוכלו לעשות גם בחינות יותר זולות.
נעמה מנחמי: בעריכת דין משלמים אגרות הרבה יותר יקרות.
דוד רותם: שיהיו רושמי פטנטים.
נעמה מנחמי: זה דווקא מעניין, כי בלשכת עורכי-הדין יש הרבה נבחנים, אז עלות הבחינה מתחלקת על הרבה.
נעמה מנחמי: לעומת זאת כאן אני מניחה שיש מעט נבחנים והמבחנים הם די ארוכים ואישיים.
דוד רותם: איך אישרו את האגרות האלה ללשכת עורכי-הדין?
נעמה מנחמי: אני מניחה שהם באו לוועדה.
דוד רותם: הם לא באו לוועדה.
נעמה מנחמי: הם מאשרים לעצמם, בגלל זה הם הגיעו לסכומים האלה.
נעמה מנחמי: תקנה 140, אגרת פרסום – מוצע למחוק.
נעמה מנחמי: "מבקש שנמסרה לו הודעה לפני תקנה 139 ישלם את אגרת הפרסום שנקבעה ומששילם אותה יירשם שמו בפנקס ודבר הרישום יפורסם ברשומות.
נעמה מנחמי: " אגרות שנתיות – "בעד פיגור בתשלום האגרה תשולם תוספת בשיעור של שליש האגרה השנתית לכל חודש שבו פיגרו בתשלום או חלק ממנו; עורך פטנטים שלא שילם את האגרה שנה אחת, יימחק שמו מן הפנקס.
דוד רותם: אין דבר כזה קנס של 33% על איחור.
דוד רותם: איזו ריבית זאת?
דוד רותם: זה דבר מטורף.
אסא קלינג: זה ההסדר הקיים.
דוד רותם: כמה עשינו בלשכת רואי החשבון?
דוד רותם: כמה הוספנו תוספת?
אברהם מיכאלי: זה גם מה שאני רציתי להציע.
דוד רותם: אני הולך בדיוק כמו בלשכת רואי החשבון.
דוד רותם: מה קורה בלשכת עורכי-הדין כשלא שילמתי בזמן?
אברהם מיכאלי: לשכת עורכי-הדין, גם אם היא תיסגר לא אכפת לך.
דוד רותם: נכון, שהיא תיסגר, לא רק שלא אכפת לי.
אייל אביטל: אדוני, אני חושב 10%.
דוד רותם: זה נראה לי יותר סביר.
נעמה מנחמי: 10% על מה?
אברהם מיכאלי: על הבסיס.
נעמה מנחמי: על חודש?
דוד רותם: לא על חודש.
דוד רותם: אם הוא שילם את זה עד דצמבר, הוא משלם תוספת של 10%.
דוד רותם: כך זה צריך להיות.
דוד רותם: אני לא מבין, איזו ריבית אתם רוצים?
אסא קלינג: אדוני, רק שאני אבין את הסיטואציה שאדוני מכוון אליה.
דוד רותם: אני עורך פטנטים, קיבלתי דרישה לחדש את הרישיון שלי, לא שילמתי.
דוד רותם: הגיע חודש דצמבר - - -
אסא קלינג: שנה לאחר מכן.
דוד רותם: לא שנה לאחר מכן.
דוד רותם: אני צריך לשלם בינואר, שילמתי בדצמבר.
אסא קלינג: לפני ינואר או אחרי ינואר?
דוד רותם: שנה שלמה עברה.
דוד רותם: 10%.
דוד רותם: כמה ריבית יש במשק הזה?
דוד רותם: אני לא מבין, חוב של מס הכנסה לא מחזירים ביותר מזה.
אסא קלינג: אדוני, אין השגה לגבי ה-10%, העניין הוא האינסנטיב לתשלום על מנת שתהיה רשום.
אסא קלינג: עקרונית אסור לאדם לתת שירותים של עריכת פטנטים אם אינו רשום בפנקס.
אסא קלינג: בסיטואציה שאדוני מתאר אין מניעה שאדם שנה שלמה לא יהיה - - -
דוד רותם: אני בכלל לא מבין את העניין של המחיקה הזאת.
דוד רותם: לא שילמתי, אז אני מקבל עונש ואתה מוחק אותי מהפנקס?
דוד רותם: בלשכת עורכי הדין גם קיים דבר כזה?
דוד רותם: תלכו לכל בעלי המקצועות, תגידו לי איפה זה מופיע.
נעמה מנחמי: מאחר שתיקנו לא מזמן, אפשר להגיד לכם מה השוואה.
נעמה מנחמי: בלשכת עורכי הדין לא מוציאים מהפנקס, אלא יש תשלום מוזל במשך שלושה החודשים הראשונים של השנה, לאחר מכן יש תשלום גבוה יותר.
נעמה מנחמי: ככל שהם צריכים לגבות חוב של עורך-דין שלא שילם, הם עושים את זה כחוב רגיל בהוצאה לפועל; לגבי שמאי מקרקעין, שזה התיקון שעשינו לאחרונה, עשינו תיקון דומה.
נעמה מנחמי: גם שם עד ה-31 במרץ הם משלמים אגרה מופחתת, לאחר מכן משלמים אגרה קצת יותר גבוהה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שיש רק רישום אחד שבו יש משהו כמו 10% אגרה.
אייל אביטל: אין שום מנגנון שיש בו השעיה?
דוד רותם: אני לא מבין, זאת עבירה אתית?
דוד רותם: לא שילמתי, אז אתה לוקח לי את העבודה?
אסא קלינג: שנה לאחר מכן, אדוני?
אסא קלינג: אדם לא שילם שנה שלמה את האגרה, דהיינו, לא היה פעיל, אז לאחר שנה - - -
דוד רותם: לא אמרתי שהוא לא היה פעיל, הוא היה פעיל מאוד, הוא רק לא שילם לך את האגרה, אז תיקח ממנו - - -
נעמה מנחמי: הוא שכח.
דוד רותם: לא שכח, הוא בכוונה לא שילם.
נעמה מנחמי: לא היה לו כסף.
דוד רותם: היה לו כסף, עשה מיליונים – לא רוצה לשלם לך את האגרה.
אילת פלדמן: הרישיון לא בתוקף.
דוד רותם: הרישיון כן בתוקף, זה בדיוק העניין.
דוד רותם: מה קורה בלשכת עורכי-הדין שאני לא משלם את הרישיון?
אילת פלדמן: עד כמה שידוע לי בלשכת עורכי-הדין אכן אין מחיקה של הרישיון, אבל לשכת עורכי-הדין יכולה לפנות להוצאה לפועל ולגבות את התשלומים האלה.
דוד רותם: למה אתם לא יכולים?
דוד רותם: תעשו אחרת, האיש הזה יגיש בקשה, תגידו לו: אדוני, אנחנו לא מכירים אותך.
דוד רותם: תשימו את זה בצד, תמרחו אותו.
נעמה מנחמי: זה כמו למחוק אותו מהפנקס.
דוד רותם: לא למחוק אותו מהפנקס, אבל לעשות לו קשיים.
אילת פלדמן: למחוק מהפנקס, הכוונה היא שהרישיון לא בתוקף לשנה אחת.
אילת פלדמן: בשנה שלאחר מכן, הוא ישלם את האגרה, הוא יירשם בפנקס שוב, הוא לא צריך - - -
אסא קלינג: הוא לא צריך לעבור את הבחינות שוב.
נעמה מנחמי: איפה זה כתוב?
נעמה מנחמי: איפה זה מוסדר.
אילת פלדמן: הוא לא עובר את הבחינות מחדש, הוא לא צריך התמחות מחדש.
נעמה מנחמי: אם את מוחקת מישהו מהפנקס, אני לא בטוחה שאת יכולה להגיד שאת מוסיפה אותו בלי ההליך של הרישום שרשמת מלכתחילה.
דוד רותם: חבר'ה, הסעיף הזה מטריד אותי.
דוד רותם: אני לא רוצה לתת לכם 33% על איחור, אני לא רוצה לתת לכם את הסיפור של המחיקה הזאת.
נעמה מנחמי: בכל חודש, בשנה זה 400%, זה בעצם יותר, כי יש גם רבית דרבית.
דוד רותם: תחשבו על התקנה הזאת.
אייל אביטל: אדוני, אני רוצה להמחיש.
אייל אביטל: למשל ועדת הרכישות המשרדית של משרד המשפטים.
אייל אביטל: הסנגוריה הגישה עורכת-דין שהיא עורכת-דין עם רישיון כדין, אנחנו נדרשים לראות את הרישיון כדין, אבל לאחר שאותה עורכת דין החליטה מבחינה כזאת או אחרת, בין אם מצפונית או כל החלטה אחרת שהיא עשתה עם עצמה, הסנגוריה נדרשה להגיש את הבקשה מחדש, ואותה עורכת-דין לא היתה יכולה לייצג כעורכת-דין, כמובן מול, ולכן מבחינת האינטרס הציבורי אני חושב שכדאי להסתכל גם על הנושא של ניהול פנקס של רשמים.
דוד רותם: אין קשר בין התשלום לניהול העניינים.
דוד רותם: תאמין לי, גם אם לא הייתי משלם 30 שנה את רישיון לשכת עורכי-הדין הייתי נשאר אותו עורך-דין טוב שהייתי.
אייל אביטל: השאלה אם היית יכול לבוא לבית משפט ולטעון שאתה עורך-דין למרות זאת.
אייל אביטל: היית יכול לטעון?
אייל אביטל: זאת אומרת, גם אני יכול?
נעמה מנחמי: אם אתה עורך-דין.
דוד רותם: אם תבוא לבית משפט ותגיד שאתה עורך-דין, כשתצא משם, אני מבטיח לך שיחכה מישהו מלשכת עורכי-הדין, ידאג שיעצרו אותך.
אייל אביטל: מישהו מלשכת עורכי-הדין.
דוד רותם: השגת כבוד המקצוע זה הדבר הכי חשוב שלשכת עורכי-הדין עוסקת בו.
אסא קלינג: אדוני, אני נותן כאן שירות לציבור – אני מנהל כאן
אסא קלינג: מרשם מי עורכי הפטנטים המוכשרים לתפקיד.
נעמה מנחמי: הוא עדיין עורך פטנטים.
נעמה מנחמי: השכלתו לא נעלמה.
דוד רותם: מה אתה אומר בעצם?
דוד רותם: לא שילמתי עבור הרישיון, אז פתאום אתה אומר לי: אתה מאבד את ההשכלה שלך, את הידע שלך, את הכול.
דוד רותם: לא, הוא לא מאבד.
דוד רותם: זה לא רישיון נהיגה.
נעמה מנחמי: גם רישיון נהיגה, כשאתה לא משלם, הוא לא פוקע.
דוד רותם: הוא כן פוקע.
דוד רותם: אם לא שילמת, עברה שנה, הרישיון פוקע.
נעמה מנחמי: זה לא שאין לך היכולות.
דוד רותם: אתה צריך לעשות טסט מחדש.
נעמה מנחמי: אתה צריך לשלם את האגרה מחדש.
אייל אביטל: אם עוצר אותך שוטר כשהרישיון לא בתוקף, זו עבירה.
אברהם מיכאלי: בגלל ההיבט התעבורתי.
אייל אביטל: 108 שקלים.
אסא קלינג: אדוני, אני אפנה אותך לתקנה 144, ששם מסדירים את זה, שאין צורך באמת להוכיח מחדש שאני יודע לערוך פטנטים אם חלפה תקופה.
נעמה מנחמי: הם גם הבקשה הזאת עולה 2,000 שקלים?
אסא קלינג: אין כאן אגרה.
נעמה מנחמי: יש הרי תקנה כללית שאומרת שמי שמבקש להשיג או לטעון טענות בפני הרשם, ישלם 2,000 שקלים.
דוד רותם: את צריכה לבקש להירשם מחדש.
נעמה מנחמי: הוא מבקש לטעון טענות בפני הרשם, הוא יצטרך לשלם 2,000 שקלים.
אסא קלינג: במפורש ברור שאתה יודע כיצד לערוך פטנטים.
אסא קלינג: הטענה היא לא אם אתה יודע או לא יודע את העבודה.
אסא קלינג: יש כאן ניהול של מרשם מסוים, שאתה כנותן שירותים, זה המקום שבו אתה נמצא.
אסא קלינג: אתה לא יכול ליהנות מזה שכל הציבור יראה - - -
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מאשרים את השלילה ואנחנו רוצים להוריד את הפיגורים.
נעמה מנחמי: תקנה 143, פרסום רשימת עורכי הפטנטים – "(א) חודש לאחר המועד לתשלום האגרה השנתית יפרסם הרשם באתר האינטרנט את שמותיהם של עורכי הפטנטים ששילמו את האגרה במועדה".
נעמה מנחמי: נצטרך לתקן גם את זה, כי אם אנחנו אומרים שהזכות להיות רשם פטנטים לא קשורה לאגרה, יהיה צורך לתקן גם את תקנה 143.
אברהם מיכאלי: תכתבי שם אחד שלא שילם אגרה?
נעמה מנחמי: "יפרסם הרשם את שמותיהם של עורכי הפטנטים", נקודה.
נעמה מנחמי: לא צריך כן שילם אגרה או לא שילם אגרה, זה לא עניינו של הציבור.
שמרית גולן: תשאירי את הרשימה משנה שעברה.
נעמה מנחמי: לא צריך את כל התקנה הזאת.
נעמה מנחמי: צריכה להיות רשימה, שכשמצטרפים אליה אנשים חדשים, מעדכנים אותה, והיא לא צריכה להתעדכן חודש לאחר - - -
אסא קלינג: בפועל ממציאים, כאשר הם רוצים לחפש עורך פטנטים, זאת הרשימה שהם הולכים אליה.
אסא קלינג: יש כאן שירות שניתן לציבור שהם יודעים מי פעיל.
אסא קלינג: חזקה שמי שמשלם - - -
אברהם מיכאלי: הוא פעיל, הוא רק לא שילם אגרה.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא רוצים לשלול ממנו - - -
אסא קלינג: איך אני יודע?
אסא קלינג: הוא רומז לי?
אסא קלינג: הוא קורץ לי?
נעמה מנחמי: אני מופיעה בפנקס לשכת עורכי-הדין, גם אם איחרתי בתשלום האגרה, גם אם אני משלמת לא רק עד מרץ, אלא גם אם במאי נזכרתי לשלם, עדיין לא ימחקו אותי מהפנקס, אני עדיין לא פעילה.
נעמה מנחמי: אם לא הייתי עובדת ציבור, היו יכולים לפנות אלי.
אברהם מיכאלי: איך אני אעזור לכם לגבות את מה שמגיע לכם, צריך לחשוב על זה בכיוונים אחרים.
אברהם מיכאלי: אתם שוללים ממנו את הזכות להיות עורך פטנטים, בגלל שהוא לא שילם אגרה.
אברהם מיכאלי: אתה אומר "יש לי קושי בגבייה.
אברהם מיכאלי: איך אני אגבה ממנו?
אברהם מיכאלי: " נחשוב ביחד איך אנחנו עושים את זה, ולא בשלילת הרישיון שלו.
אברהם מיכאלי: הבנתי מה הקושי, אני יודע.
אברהם מיכאלי: כמו שלרואה חשבון לא שוללים, כמו שלעורך-דין לא שוללים, גם לא לעורך פטנטים, לזה אנחנו צריכים להגיע.
אברהם מיכאלי: נחשוב ביחד איך אפשר להציק לו שהוא לא יהיה עורך פטנטים כשהוא לא משלם אגרה שנים.
אברהם מיכאלי: נחשוב על זה ביחד.
אברהם מיכאלי: מה עשינו עם ראיית חשבון?
נעמה מנחמי: לגבי עורכי-דין - - -
אברהם מיכאלי: עורך-דין שלא משלם חמש שנים, מה עושים לו?
נעמה מנחמי: עושים הוצאה לפועל.
אייל אביטל: אני רוצה להגיד לפרוטוקול שמשרד המשפטים לגבי רואי חשבון ומתווכי מקרקעין ושמאים מגיש תיקון לתקנות, למיטב ידיעתי - - -
נעמה מנחמי: הוא יגיש, הן לא עברו.
אייל אביטל: הן לא עברו, אני יודע.
אייל אביטל: אני רק אומר שזה הרעיון בגלל בעיה מאוד קשה, למשל של מתווכים שנותנים שירות לציבור ומטעים כאשר הם לא רשומים שנים ומחזיקים תעודה לא בתוקף.
אברהם מיכאלי: נדון בזה באופן עקרוני.
אברהם מיכאלי: יש היגיון בטענה הזאת שאנשים שמחזיקים רישיון לא משלמים אגרה למדינה.
אייל אביטל: אני רק מציין לכולנו שאנחנו בסך הכול משרתי ציבור בסיפור הזה, האגרה כאן היא מאוד זניחה, ועל כך צריך לחשוב.
אייל אביטל: נכון, זו מחשבה רחבה.
אייל אביטל: במקרה הזה אני לא בטוח בשימוש בהוצאה לפועל מול קהל של אנשי מקצוע שאתה מצפה מהם לקצת יותר, אפרופו אחריות ואפרופו ניהול עניינים עבור הציבור – אני לא בטוח שדווקא להפנות למדיוני, עם כמה שאני מחבב אותו - - -
אברהם מיכאלי: מדיוני הוא איש טוב.
אייל אביטל: הוא איש טוב, אבל זה כולל הליכים מכוערים ואגרסיביים, אני לא בטוח שעבור אגרה של 170 שקלים, לשלם למדיוני 300 שקלים רק עבור פתיחת תיק, נרצה לעשות את זה.
אברהם מיכאלי: אתה מבקש פה לעשות משהו שלא עשינו כלפי אחרים.
אסא קלינג: זה מצב קיים שהוועדה ביקשה לשנות.
אברהם מיכאלי: אתם מדברים כרגע על שלילת רישיון.
אברהם מיכאלי: זה המצב הקיים, שלילת רישיון?
אייל אביטל: זה לא שלילת רישיון.
אייל אביטל: זה מחיקה בתקופה שבה הוא לא משלם.
אברהם מיכאלי: אתה אומר שהגשתם גם לרואי-חשבון ושמאים, לכן נחזור גם לזה ונדון בזה ביחד בדיון עקרוני.
אייל אביטל: אנחנו מבקשים לא לגעת בזה לצורך העניין, עד שיהיה דיון בזה.
דורית ואג: אנחנו מבקשים שתי דקות הפסקה.
אברהם מיכאלי: אנחנו נותנים שתי דקות ונחזור עוד מעט.
אברהם מיכאלי: סעיף 143.
אברהם מיכאלי: אמרנו שהרשימה נשארת אותה רשימה, ואת הדיון העקרוני נקיים - - -
נעמה מנחמי: צריך לדון בתקנה 142 ובתקנה 143 ביחד.
נעמה מנחמי: הם יבדקו ויחזרו אלינו.
אברהם מיכאלי: לגבי הדיון העקרוני איך לנקוט סנקציות נגד בעלי הרישיונות השונים שלא משלמים אגרה, כי יש בזה היגיון – המדינה לא יכולה לתת רישיון למישהו שהוא עבריין, הוא לא משלם אגרה – נדון בזה בדיון עקרוני אחר ונחיל את אותו דין.
שמרית גולן: בכל מקרה אנחנו רוצים לשנות את הרשומות לאתר אינטרנט.
אברהם מיכאלי: תביאו את זה לדיון עקרוני.
שמרית גולן: זה דיון לא עקרוני.
שמרית גולן: התיקון בתקנה 143 – מרשומות לאתר האינטרנט.
נעמה מנחמי: מאחר שאנחנו לא נוגעים בסעיף - - -
שמרית גולן: הדיון העקרוני יידחה ואנחנו לא נעכב את הדיון בתקנות האלה עד שיהיה דיון עקרוני בכל בעלי הרישיונות במדינה.
נעמה מנחמי: אנחנו גם לא נאשר את התקנות כפי שהן בצורה שבה הן נמצאות היום.
שמרית גולן: אנחנו לא יכולים להגיע לנוסח לפני שעשינו את הדיון העקרוני שמתייחס לכל בעלי המקצועות שמחזיקים רישיון.
נעמה מנחמי: ככל שהבנתי את עמדת היושב-ראש, הוא לא מתכוון לאשר את התקנות בצורה הזאת שבה יש מחיקה מהמרשם וקנס של 400% לשנה.
אברהם מיכאלי: זה אמרנו שלא נאשר בכל מקרה.
נעמה מנחמי: לכן לא יאושרו התקנות האלה, ולכן אין טעם - - -
אברהם מיכאלי: יכול להיות שנאשר את התקנה בלי זה, וכשיגיע הדיון העקרוני מתי שיגיע, נדון בזה בנפרד.
נעמה מנחמי: לא יגיע.
אברהם מיכאלי: מה העמדה שלנו לגבי רשומות?
נעמה מנחמי: אולי הם יסבירו את העמדה.
אברהם מיכאלי: למה אתם יורדים מרשומות?
שמרית גולן: זה כבר נעשה בחוק כמו שהסברתי בתחילת הדיון.
אברהם מיכאלי: כבר ביטלנו את הרשומות במשרד המשפטים?
שמרית גולן: לא את כל הרשומות, אבל - - -
נעמה מנחמי: חוק ההסדרים.
אברהם מיכאלי: אנחנו חוסכים בזה הרבה כסף, יש שם מחלקה שלמה.
נעמה מנחמי: בחוק ההסדרים יבטלו את כל הרשומות.
שמרית גולן: זה נובע מתיקון שכבר נעשה בחוק לפני שנתיים בערך.
שמרית גולן: הודעות ובקשות שמתפרסמות לפי חוק הפטנטים מתפרסמות כיום במסגרת יומן הפטנטים והמדגמים שמתפרסם כיום אחת לחודש.
שמרית גולן: העברנו מפרסום ברשומות לפרסום באתר האינטרנט.
שמרית גולן: החוק כבר עבר, יש עוד כמה תקנות כמו זו שמשמרות את המצב הנוכחי שבו ההודעה - - -
אברהם מיכאלי: מה עושים לגבי בעלי מקצועות אחרים?
אברהם מיכאלי: גם שם מפרסמים רק באתר האינטרנט ולא ברשומות?
אברהם מיכאלי: למה אתם עושים איפה ואיפה?
אברהם מיכאלי: עורכי פטנטים, האם הם אנשים חשובים או לא?
אברהם מיכאלי: אם הם חשובים, כמו שעושים רשומות לגבי בעלי מקצועות אחרים, תעשו גם כאן.
נעמה מנחמי: מה הכלל לגבי מתי רושמים ברשומות?
נעמה מנחמי: זו השאלה בעצם.
נעמה מנחמי: מתי מפרסמים ברשומות ומתי לא מפרסמים ברשומות?
שמרית גולן: כשזאת תקנה בעלת פועל תחיקתי, זה מתפרסם ברשומות.
שמרית גולן: כשנבדק העניין הזה לגבי הודעות ובקשות מכוח חוק הפטנטים ומכוח תקנות הפטנטים, הרעיון היה שללא תקנות בנות פועל תחיקתי, המידע לציבור מועבר בדרך אפקטיבית יותר דרך הפרסום באינטרנט, ולכן אין פגיעה בציבור.
שמרית גולן: זה ציבור מסוים, זה ציבור מומחה וזה ציבור שמקבל את המידע יותר טוב באופן הזה, ולכן זה אושר על-ידי משרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: אני לא מבין מה זה "תחיקתי", כולם תחיקתיים, גם תקנות זה תחיקתי.
אייל אביטל: זה כבר אושר בחוק.
שמרית גולן: כמובן החוק אושר בוועדה זו, ואלה ספיחים.
אברהם מיכאלי: בחוק אישרנו שמספיק לפרסם באינטרנט?
נעמה מנחמי: באופן כללי?
נעמה מנחמי: גם לגבי עורכי פטנטים?
שמרית גולן: לדעתי העניין הזה מופיע רק כאן, לכן אנחנו מתקנים אותו כאן.
שמרית גולן: אם זה היה מופיע בחוק, אז החוק היה גובר.
אייל אביטל: זה המקום האחרון שזה מופיע בו עדיין, וזה זמן טוב לתקן את זה ולהתאים את זה לחוק עצמו.
אברהם מיכאלי: אם בחוק קבענו, אין לי - - -
נעמה מנחמי: בחוק קבענו כמה וכמה הסדרים, והם לא זה, שהפרסום שלהם הופך מפרסום ברשומות לפרסום באתר האינטרנט, אבל הנושא של עורכי הפטנטים לא תוקן בחוק.
נעמה מנחמי: יכול להיות שהוועדה לא תתנגד שיתוקן שזה יתפרסם באתר האינטרנט במקום ברשומות, אבל זה לא תוקן בחוק.
שמרית גולן: הסיבה שהיינו צריכים לתקן את החוק, מפני שיש חזקה, ולא יכולנו שמשהו יגבר על ההבנה שפרסום ברשומות זה צריך להיות בנייר.
שמרית גולן: זה לא כתוב בחוק, זה כתוב בתקנות.
שמרית גולן: כלומר, ההכרח שיוצא מזה שפרסום צריך להיות בנייר הוא כבר נמוך יותר, אבל אנחנו מתקנים גם את זה, כי זה כתוב בתקנות.
שמרית גולן: לגבי דברים שנאמר עליהם בחוק שהם חייבים להתפרסם ברשומות העברנו לאתר האינטרנט, אז אין שום סיבה שהוראה שהיא בדרג נמוך יותר, שהיא בתקנות, לא נוכל להעביר מהרשומות לאתר אינטרנט.
נעמה מנחמי: אני לא יודעת עדיין מה עמדתי לגבי עורכי הפטנטים ואיפה לפרסם אותם, אבל אני לא חושבת שזה קשור לשאלה האם זה פורסם קודם בחוק או בתקנות.
נעמה מנחמי: כלומר, אם אנחנו חושבים שזה צריך להיות ברשומות, זה צריך להיות ברשומות בלי קשר לשאלה איפה זה כתוב, אם זה כתוב בחוק או כתוב בתקנות.
שמרית גולן: הסיבה שזה היה כתוב רשומות בתקנות, שכל ההודעות והבקשות לפי החוק פורסמו ברשומות והפרסום היה אחיד.
שמרית גולן: זה הרי פורסם באותו כרך של יומן הפטנטים.
שמרית גולן: את יכולה לבדוק את זה לגופו של עניין.
שמרית גולן: כשאני חושבת על זה עכשיו לגופו של עניין, לגבי עורכי פטנטים, אין שום סיבה שזה יהיה דווקא ברשומות ולא באתר האינטרנט מאותן הסיבות שמניתי באוזניך קודם, שזו לא תקנה בעלת פועל תחיקתי, שמדובר בציבור מסוים מצומצם ומומחה, ושהמידע מגיע אליו בצורה יותר טובה באתר האינטרנט.
שמרית גולן: מהסיבות האלה אותן הצדקות גם קיימות לגבי רשומות עורכי הפטנטים.
אברהם מיכאלי: "יותר טובה" זה לא הנימוק לרשומות כן או רשומות לא, אנחנו שואלים שאלה עקרונית.
אברהם מיכאלי: אנחנו את הרשומות עדיין ממשיכים להחזיק, כי כך מפרסמים היום במדינת ישראל החלטות או חקיקה או דברים שדורשים פרסום.
אברהם מיכאלי: השאלה למה הגעתם למסקנה שפה בתקנות האלה נתקן דווקא עכשיו את העניין של עורכי פטנטים.
שמרית גולן: הסברתי את זה.
אברהם מיכאלי: את אומרת שיש תקדים.
שמרית גולן: זה כבר נעשה בחוק.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לעזור לך להתקדם עם זה.
אברהם מיכאלי: יש תקדים, השאלה אם התקדים הזה עוזר להם פה או לא.
נעמה מנחמי: התקדים הוא תקדים לגבי משהו אחר.
שמרית גולן: אותם רציונלים קיימים גם כאן, כמו שהרגע אמרתי.
נעמה מנחמי: חלק מהרציונלים אכן מתקיימים גם כאן.
נעמה מנחמי: אני חושבת שהשאלה ששאל חבר הכנסת מיכאלי לגבי בעלי מקצועות אחרים מתי כן ומתי לא אולי תכוון אותנו יותר לתשובה.
אסא קלינג: עורכי-דין לא מתפרסם ברשומות.
אסא קלינג: לשכת עורכי-הדין עושה את הפרסומים שלה.
אברהם מיכאלי: אני לא יכול להגיד בוודאות, אני חושב שכן.
נעמה מנחמי: אני חושבת שלא.
אברהם מיכאלי: אם לא, ההיגיון אומר שיהיו אותם פרמטרים על כל בעלי המקצועות.
אברהם מיכאלי: אם זה מה שמקובל שם, אין לי התנגדות לזה.
אברהם מיכאלי: נבדוק את הנקודה הזאת.
אברהם מיכאלי: אם זה עומד באותם פרמטרים של בעלי מקצועות אחרים, אין שום סיבה שפה עדיין נחזיק רשומות.
אברהם מיכאלי: יכול להיות שהגיע הזמן לבטל את הרשומות.
אייל אביטל: אני רוצה לתת לכם קצת פרופורציה לגבי מספר האנשים.
אייל אביטל: כשאנחנו מדברים על המינוח רשומות, אנחנו מדברים על כך שיש מנוי ולציבור הרחב אנחנו מציעים למי שרוצה לקנות כל אחד מהסוגים.
אייל אביטל: רק כדי לתת לכם פרופורציה, אנחנו מדברים על כך שהיקף הביקוש בציבור לקנות את המנוי, לצרוך את הרשומות, הוא בצלילה חדה כלפי מטה.
אברהם מיכאלי: אולי בעיריות חייבים לקנות את זה.
אברהם מיכאלי: כל ראשי הערים מקבלים בדואר.
אייל אביטל: בשנת ה-70' היו מזמינים כ-5,000 עותקים.
אייל אביטל: בתכלס היו קונים כ-2,000 עותקים.
אייל אביטל: אנחנו מדברים עכשיו על מאות בודדות, וזה בכלל מדינת ישראל.
אברהם מיכאלי: אני אתך בחשיבה שלך, ואם הדבר הזה הופך להיות לא ריאלי, נדון בזה, נבטל את זה, וניתן משהו חלופי במקום.
אברהם מיכאלי: זה לא דבר שהוא קודש הקודשים.