GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון בן עמי: אני לא מכיר באיזה שירות המדינה כן נותנת שירות בבית – כשהם הולכים לקבל קצבאות בביטוח לאומי?
אמנון בן עמי: הם הולכים גם לביטוח לאומי.
אמנון בן עמי: יהיו לנו תורים - - -
דוד רותם: לא, ביטוח לאומי נותן שירות בבית.
אמנון בן עמי: לא, כשהולכים לברר משהו, אז הם מגיעים לביטוח לאומי.
אמנון בן עמי: יהיו תורים מהירים לקשישים - -
דוד רותם: הוא רוצה לראות אם - - -
אמנון בן עמי: - - יש לנו גם תורים מהירים לאימהות.
אברהם מיכאלי: בוא, אורי, מה אתה מציע?
אורי מקלב: רבי לוי יצחק מברדיצ'ב - - -
נעמה פלאי: במקרה חריג ש - - -
אברהם מיכאלי: ניידת סיור לתעודות זהות.
אורי מקלב: רבי לוי יצחק מברדיצ'ב היה בדרכו לבית-הכנסת בערב יום-כיפור.
אורי מקלב: בעל עגלה, עגלון עם החמור שהיה – הגוי בכלל לא היה, הוא עבד – והעגלון כרע תחת משאו.
אורי מקלב: העגלון ביקש ממנו: רבי, תבוא, תעזור לי להעלות את המשא.
אורי מקלב: הוא אמר לו: אני לא יכול.
אורי מקלב: אז הוא ענה לו: אתה לא יכול?
אורי מקלב: אתה לא רוצה.
אורי מקלב: וזה המוסר שהוא נתן.
אורי מקלב: אני לא יכול לתת שירות לכל אזרח במדינה.
אורי מקלב: אתה לא רוצה לתת.
אורי מקלב: לא שאתה לא יכול.
אמנון בן עמי: בבית.
אורי מקלב: אני מדבר אתך על "כל אזרח".
אברהם מיכאלי: מה עד עכשיו עשו?
אברהם מיכאלי: אורי, תן לי להבין.
אברהם מיכאלי: מה עושים היום?
דוד רותם: אורי, מה קורה היום כשאיש בן 90 מאבד את תעודת הזהות?
נעמה פלאי: במקרים - - -
אברהם מיכאלי: נכון, הוא רוצה דרכון, מה הוא עושה?
דוד רותם: הוא רוצה דרכון.
אורי מקלב: כשהוא מאבד, אז אנחנו מדברים על אחוז מסוים - - -
דוד רותם: כאשר הדרכון שלו פוקע אחרי 10 שנים.
דוד רותם: אתה יודע, גם לדרכון יש תוקף של 10 שנים.
אברהם מיכאלי: בטח.
דוד רותם: והדרכון פוקע, מה הוא עושה?
אברהם מיכאלי: הולך למשרד הפנים.
דוד רותם: שאלתי את אורי, לא אותך.
אברהם מיכאלי: אני עוזר לו.
אורי מקלב: אני יוצא מנקודת הנחה שאותו קשיש בן 80, בן 90, אם הוא לא יכול ללכת, אם - -
דוד רותם: הוא רוצה לנסוע לחוץ-לארץ.
אורי מקלב: - - קשה לו לגשת, אז הוא לא נוסע לחוץ-לארץ.
אורי מקלב: אני מניח שיש קשישים שלא קשה להם, אבל יש קשישים שקשה להם.
אורי מקלב: אותו קשיש שקשה לו, אז הוא גם לא נוסע לחוץ-לארץ.
אורי מקלב: בגלל שאם קשה לו להגיע להנפיק את הדרכון, אז הוא גם לא נוסע לחוץ-לארץ.
אורי מקלב: אבל יש קשישים שקשה להם, שלא נוסעים לחוץ-לארץ, הם לא מנפיקים דרכונים ושאף אחד לא יספר לי סיפורים.
אורי מקלב: גם צעיר בן 40 וצעיר בן 30 וצעיר בן 50, רק החשיבה שהוא צריך ללכת למשרד הפנים, רק החשיבה שהוא צריך ללכת לשגרירות להוציא דרכון, אנחנו יודעים מה הסיוט שלו, מה ההכנה הנפשית שלו ואנחנו יודעים שהוא מתכונן ונערך למה שהוא אמור לעבור.
דוד רותם: אני רוצה רק להגיד לך דבר אחד, אני נורא לא מבין את מה שאתה אומר.
דוד רותם: אני רואה איך שכולם מדברים נגד הביומטרי, אני רואה אותם מגיעים לשדה התעופה - -
אברהם מיכאלי: אמריקנים - -
דוד רותם: - - בניו-יורק, הם שמים - -
אברהם מיכאלי: - - בשגרירות, שמים ארבע אצבעות.
דוד רותם: - - את כל הידיים, את שתי העיניים ואז את האצבע הזאת, רק כדי להיכנס לשם.
אברהם מיכאלי: ובארצות-הברית מחבקים את המצלמה.
אורי מקלב: ואני מכיר כאלה שלא נוסעים לארצות-הברית, כמוני - - -
דוד רותם: - - כי לא נותנים לך ויזה.
אורי מקלב: יש לי ויזה.
אורי מקלב: אתה יודע שאין לי בעיה.
אורי מקלב: אני לא נמצא בישראל ביתנו ואני לא נמצא באיחוד הלאומי שלא נותנים להם, ויש לי ויזה ויש לי אפילו דרכון דיפלומטי.
אורי מקלב: חלק מהסיוט של אנשים שהם אומרים: אנחנו לא מגיעים לשם בגלל הדברים האלה, אבל כל הדבר הזה זה מרצון.
אורי מקלב: מה שאתה אומר, אדוני, ואני מכבד את זה ואתה צודק, זה שאנשים מרצון רוצים – ברצותו נוסע.
אורי מקלב: אתה מחייב.
דוד רותם: אין לי פתרון.
דוד רותם: אתה יכול לתת לי דוגמת פתרון?
דוד רותם: תן לי פתרון.
דוד רותם: מה אתה רוצה שאעשה?
דוד רותם: שכל קשיש מעל גיל מסוים יודיע להם: אני גר פה ופה, תבואו לקחת לי טביעת אצבעות?
אורי מקלב: אגב, זה גם נותן עדכון, אם באמת הוא לא גר במקום שהם רשמו, יש לזה גם ערך מוסף, במיוחד לקשישים.
דוד רותם: מה אם אין?
אורי מקלב: יש לזה גם ערך מוסף.
אורי מקלב: אם הכתובת שמופיעה אצלם היא לא הכתובת הנכונה והוא צריך להודיע להם איפה הוא נמצא, זה גם אחד מהאמצעים שלהם לעדכן.
אורי מקלב: יש לנו עוד אמצעי לעדכן את הכתובות הנכונות.
דוד רותם: זה אני מסכים אתך במאת אחוזים, אבל אני לא חושב שזה צריך להיות רק לקשישים, גם אני צריך לעדכן וכדי לוודא שנתתי להם כתובת נכונה, שיבואו אלי הביתה.
אורי מקלב: אני נותן כמה סיבות, רק הסיבה הזאת אולי לא מספקת ואי-אפשר "להשתלט" עליה עכשיו.
אורי מקלב: כשאנחנו מדברים על אוכלוסייה של קשישים ובזה אנחנו גם רוצים להניח שזו הכתובת האחרונה שלו, שהוא לא נייד כל כך, אותו קשיש בן ה-80 והוא לא מסתובב, אם עכשיו - - -
דוד רותם: מה זה הכתובת האחרונה שלו?
אורי מקלב: הכתובת האחרונה – אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שזה באמת ידייק - - -
דוד רותם: הכתובת האחרונה זה הר המנוחות.
אורי מקלב: זה מקום ללא כתובת מבחינת משרד הפנים.
דוד רותם: אתה טועה, זה עם כתובת, יש גוש וחלקה.
אברהם מיכאלי: יש שם טאבו, אתה יודע.
אורי מקלב: אני בכל אופן חושב - - -
אברהם מיכאלי: לפי גוש וחלקה, מה?
אורי מקלב: נכון, גוש וחלקה – יש לך היום בתי-קברות שממופים ואתה נכנס לאינטרנט - - -
אברהם מיכאלי: יש גוש וחלקה, תת-חלקה, טור, גובה – הכול.
עירית ויסבלום: יש בתקנות של הביומטרי הסמכות – זה תקנות אחרות, לפי 8(2) – לקחת במקרים מיוחדים של קשיש מוגבל או נכה וכו' תמונה סרוקה ואז זה - -
אורי מקלב: תמונה?
עירית ויסבלום: - - מקל את התהליך.
עירית ויסבלום: תמונה סרוקה במקום – זה מקל את התהליך, זה מאפשר גמישות.
אורי מקלב: מה שאת אומרת לי כאן, שברור שחולה סיעודי צריך לבוא עם המיטה שלו.
דוד רותם: לא יבוא, איזה יבוא?
אורי מקלב: למה לא יבוא?
דוד רותם: הוא לא יבוא, כי אם אדם יפנה ויגיד: יש פה חולה סיעודי שלא יכול לצאת, הם יבואו אליו עם אותה מכונת - - -
אורי מקלב: לא, אין להם את האפשרות אפילו.
דוד רותם: כמו שהם הולכים לבתי-אבות.
דוד רותם: מה אתה חושב שהם הולכים לבתי-אבות עם מנוף?
אורי מקלב: הוא לא אמר את זה, אדוני.
אורי מקלב: אני שואל, עם דברים אולי יותר "צבעוניים".
אורי מקלב: מה עושה אותו חולה שרתוק, אותו קשיש שרתוק למיטה שלו?
תמי סלע: לא, יש גם לעניין אנשים עם מוגבלויות, אבל זה גם לגבי מוסדות – נכון?
תמי סלע: התקנות שלכם.
אורי מקלב: רק מוסדות, אבל לא – ואין לו אף יכולת לצאת מהבית, הוא מחובר למכשירים, הוא חולה ALS.
אורי מקלב: איך הוא מגיע אליכם?
נעמה פלאי: מה שהוצג קודם, נאפשר במצבים - -
אורי מקלב: איזה מחזות אנחנו עשויים לראות במרשם האוכלוסין?
נעמה פלאי: - - המאוד חריגים הבאה של תמונה סרוקה, זאת אומרת, הוא לא יצולם בלשכה, תובא תמונה והיא תיסרק לתוך המערכת, היא תצטרך לעמוד בכל דרישות האיכות של תמונה שצולמה בלשכה.
נעמה פלאי: זה בדיוק בשביל - - -
אורי מקלב: מה עם טביעת האצבעות?
נעמה פלאי: אדם שיש בעיות עם האצבעות, יש פתרונות שניתנים בתקנות.
אורי מקלב: לא, לא, אני מבין שבחידוש הוא עובר כמה שלבים: גם תמונה וגם - - -
נעמה פלאי: התקנות נותנות מענה למצבים החריגים כשיש בעיות בריאותיות לאפשר נטילה.
אורי מקלב: אשאל שאלה אחרת בקצרה: מה יעבור אדם שיבקש לחדש את תעודת הזהות הזו?
אורי מקלב: איזה פעולות הוא יתבקש לעשות?
דוד רותם: מדורי גיהינום.
אורי מקלב: תמונה אני יודע כבר.
דוד רותם: תמונה, טביעת אצבעות, טביעת עין וטביעת בוהן.
אורי מקלב: מה תעזור התמונה הסרוקה שישלחו כשהוא צריך טביעת בוהן?
אורי מקלב: מה יעזור לאותו קשיש?
אברהם מיכאלי: מה אתה מציע, אורי?
אברהם מיכאלי: מה אתה רוצה שיעשו?
אורי מקלב: אני צריך להציע או שאני צריך להביא פתרונות?
אורי מקלב: אני מציע - - -
אברהם מיכאלי: לא, אבל פתרונות למקרים חריגים - יהיו.
אורי מקלב: אנחנו נגד כל ההכרח הזה – להכריח אנשים - -
אברהם מיכאלי: אה, אתה נגד ביומטרי, בסדר.
אורי מקלב: - - להחליף תעודת זהות כל 10 שנים.
אברהם מיכאלי: אישרו כבר את החוק, את התקנות.
אורי מקלב: הדבר הזה – אתה לא יכול להכריח בדבר שנעשה בחובה.
אורי מקלב: אתה יכול לתת בדבר שמישהו רוצה דרכון, מישהו רוצה תוספת, אתה יכול לתת תקנות, לכונן תקנות כאלה ואחרות שמחייבות, אבל לא בן-אדם שחובה לעשות תעודת זהות, אתה מחייב אותי בנושא הזה.
אורי מקלב: והדבר הזה כבר אמרנו ו"שפכנו" ונמצא בדברי הכנסת.
אורי מקלב: ובסופו של דבר משרד הפנים בעקביות - -
אברהם מיכאלי: חסר לי מיקי איתן פה היום.
אורי מקלב: - - ובנחישות נשארו בשלהם, לא שינו שום דבר - -
תמי סלע: היה פה.
אברהם מיכאלי: היה והלך?
אורי מקלב: - - ממה שהם הגיעו לכאן לוועדה - -
דורית ואג: לא, היום לא.
אברהם מיכאלי: ברוך השם שלא פה.
אורי מקלב: - - הם יוצאים בהכרעה ראשונה באותם דברים.
דוד רותם: נכון, שר הפנים יותר חזק מהוועדה הזאת.
אורי מקלב: אני רואה שמשרד המשפטים מגיע לפה ואתה - -
דוד רותם: ישר מתקפל.
אורי מקלב: - - שם איזה דברים שאתה בקיא בהם ואתה - - -.
אורי מקלב: אני לא מכיר מקרה אחד שהם הגיעו לוועדה פה והם יצאו כמו שהם באו.
דוד רותם: במה שאני בקיא – אני בקיא.
דוד רותם: אני לא בקיא בתעודות זהות וב-10 שנים.
אורי מקלב: ואתה, מה לעשות, באזרח – אתה יודע שיש לי קצת ניסיון בזה ואנחנו רואים ואנחנו יודעים.
אורי מקלב: אתה גם יודע איך נראות לשכות מרשם האוכלוסין, איך מדינת ישראל מתפקדת עם כל השירות לאזרח ואיך זה יהיה כשבכל מדינת ישראל במשך כמה שנים יצטרכו להחליף את תעודות הזהות שלהם כל 10 שנים.
אורי מקלב: דרך אגב, אני כן הנפקתי דרכון בשגרירות האמריקנית, בקונסוליה האמריקנית, וזה הגיע אלי הביתה.
אורי מקלב: לא ידעתי, אבל הדרכון עצמו הגיע הביתה עם שליח.
דוד רותם: כן, שילמת על זה 80 שקלים או משהו כזה.
אורי מקלב: לא, אני לא חושב ש-80 שקלים.
אורי מקלב: אני לא חושב.
דוד רותם: טוב, רבותי, מי בעד?
אורי מקלב: אני רק רוצה להגיד לחברים מש"ס - -
אברהם מיכאלי: אני מש"ס?
אברהם מיכאלי: אני מוועדת החוקה.
אורי מקלב: - - אתה אמור להצביע עכשיו על מוקד שפתוח 24 שעות וכולל שבעה ימים בשבוע.
אברהם מיכאלי: אני מבטיח לך: מה שלא צריך להיות פתוח – לא יהיה בטוח.
אברהם מיכאלי: תהיה רגוע.
אברהם מיכאלי: שר הפנים עדיין דואג לדברים האלה בלי להעיר לו.
דוד רותם: מי בעד שזה יהיה פתוח 366 ימים בשנה, כולל ראש השנה, יום כיפור וסוכות?
אברהם מיכאלי: אורי, אורי בעד זה.
דוד רותם: תקנות מרשם האוכלוסין (תעודה אלקטרונית לאימות), התשע"ב–2011, אושרו.
דוד רותם: 2 נגד 1 – התקנות אושרו.
דוד רותם: חוק המחשבים (תיקון – הגדרת מחשב), של חברת הכנסת רוחמה אברהם.
דוד רותם: האם אתם רוצים להציג לי את החוק, מה הסכמתם, מה לא הסכמתם?
אביטל בגין: הצעת החוק של חברת הכנסת אברהם מבקשת לעשות שני תיקונים בחוק המחשבים.
אביטל בגין: הסעיף הראשון מתקן את הגדרת מחשב, הסעיף השני מתקן את הסעיף שכיום מתייחס לעריכה והפצה של נגיף מחשבים.
אביטל בגין: הוא מרחיב אותו גם לתוכנות שמאפשרות האזנות סתר.
אביטל בגין: אנחנו התנגדנו לסעיף הראשון כי חשבנו שהוא מיותר.
אביטל בגין: בפועל מתייחסים לפלאפונים ולמכשירים כאלה כאל מחשב, החיפוש בהם נעשה כמחשב.
דוד רותם: זאת פסיקה.
אביטל בגין: זאת לא פסיקה.
אביטל בגין: ההגדרה של מחשב נכונה גם לגבי פלאפון כי הוא עונה על הגדרת מחשב.
אביטל בגין: אנחנו לא רוצים לעשות את זה, כי אנחנו לא יודעים איך זה יעמוד ביחס להוראות חוק התקשורת (ציוד קצה).
אביטל בגין: גם משרד התקשורת הביע התנגדות.
דוד רותם: איך הפלאפון שלי או הטלפון שלי עונים על ההגדרה של מכשיר הפועל באמצעות תוכנה לעיבוד אריתמטי או לוגי של נתונים בציודו ההיקפי?
אביטל בגין: זה מה שהוא עושה.
דוד רותם: הטלפון שלי עושה עיבוד לוגי של נתונים?
חיים ויסמונסקי: אני מבקש להצטרף לדברים של אביטל ולהוסיף שהמשמעות המעשית של החוק זה שכל מידע דיגיטלי שאגור, בין ברכיב זיכרון במצלמה, ב-hard disk, בדיסק און קי, בתקליטור וכו', ויש תוכנה שמפעילה אותו, אזי אנחנו נמצאים בתוך מחשב.
חיים ויסמונסקי: למען הדיוק, מכשיר טלפון סלולרי הוא דו-שימושי, הוא דו-ראשי.
חיים ויסמונסקי: הוא גם טלפון, כלומר כאשר מתבצעת שיחה באמצעות המכשיר הוא לא פועל כמחשב, הוא פועל כטלפון, כציוד קצה לפי חוק התקשורת, השיחה היא בת האזנה לפי חוק האזנת סתר וכו', ואילו בכל הדברים האחרים, בכל השימושים האחרים של המכשיר, אם זה ספר הטלפונים, הסמארטפונים, עם כל האפליקציות וכל הדברים, זה החלק המחשבי שלו.
דוד רותם: אנחנו מדברים על האזנת סתר, לא על שום דבר אחר.
דוד רותם: זה שאתה מחזיק בכיס את כל התמונות שלך זה לא מעניין אותי.
דוד רותם: אני מדבר על תוכנה שאני מפתח.
אביטל בגין: אנחנו מדברים על הסעיף הראשון, שהוא ההגדרה של.
אביטל בגין: .
דוד רותם: העורך תוכנה באופן..
אביטל בגין: הגדרת מחשב.
אביטל בגין: התוכנה שמאפשרת עריכת האזנת סתר זה תיקון לסעיף 6.
דוד רותם: אני רוצה להבין איך אתם מכניסים לי מכשיר של טלפון נייד להגדרת מחשב.
אביטל בגין: פלאפון הוא מכשיר הפועל באמצעות תוכנה לביצוע עיבוד אריתמטי או לוגי של נתונים.
אביטל בגין: כך גם הקביעה של המשטרה.
דוד רותם: כשאני מדבר עם מישהו בפלאפון שלו, איזה פעולות עיבוד אריתמטי או לוגי יש?
חיים ויסמונסקי: בקטע של השיחה אני לא במחשב ולא ראוי שאני אהיה במחשב, אני במקום אחר.
חיים ויסמונסקי: אני מנהל שיחה.
חיים ויסמונסקי: בכל שאר השימושים של מכשיר הטלפון, החל מעיון בשיחות היוצאות והנכנסות שלי, דרך ספר הטלפונים שלי, דרך התמונות וכו' וכו' אני נמצא במחשב.
חיים ויסמונסקי: המכשיר הסלולרי, בשונה מטלפון ביתי, הוא דו-שימושי.
חיים ויסמונסקי: הוא גם טלפון וגם מחשב.
חיים ויסמונסקי: החלק "המחשבי" של הטלפון מכוסה היום כיוון שכאשר אני רוצה לעיין בשיחות היוצאות והנכנסות שלי אני משתמש בתוכנת ההפעלה שקיימת במכשיר.
חיים ויסמונסקי: באמצעותה אני מבצע עיבוד לוגי מאוד בסיסי.
דוד רותם: למשל הטלפון שלי.
חיים ויסמונסקי: כשאני מנהל את השיחה אני לא בתוך עולם המחשב, אני בתוך עולם אחר בעולם התקשורת.
חיים ויסמונסקי: אני הולך לכובע השני של מכשיר הסלולר, שזה הכובע שלו כציוד קצה.
דוד רותם: עזוב סלולר, יש לי טלפון בבית.
אביטל בגין: הטלפון לא נוגע לזה.
אביטל בגין: ההוראה הזאת באה לפי דברי ההסבר לדאוג שההתייחסות לפלאפון תהיה בהיבט של עריכת החיפוש בו, לא להאזנת הסתר לשיחה שמתנהלת באמצעותו.
דוד רותם: היא מבקשת להוסיף "וכן מכשיר כאמור המשמש לצורך תקשורת - פלאפון נייד, מרכזי התקשורת ונתב תקשורת".
דוד רותם: אני מבין שאתם אומרים לי שפלאפון נייד..
אביטל בגין: הזהירות שהמחוקק קבע לגבי מחשבים באופן מיוחד, בשונה מהעבירות שמוגדרות בחוק המחשבים שמבצעים במקומות שונים ומהסמכויות של הרשויות החוקרות לגבי העבירות שמבוצעות במחשבים, תיוחס גם לפלאפונים.
אביטל בגין: זאת המטרה של סעיף 1.
דוד רותם: גם לטלפון.
אביטל בגין: השאלה מה אפשר לעשות בתוך טלפון שהוא לא מחשב.
אביטל בגין: אי אפשר לבצע חדירה לטלפון שלא עונה להגדרה הזאת.
אביטל בגין: אי אפשר להוציא ממנו מידע.
אביטל בגין: הוא לא אוגר בתוכו מידע.
אביטל בגין: המידע שמוחלף במהלך השיחה מעוגן בחוק האזנת סתר.
אביטל בגין: תיקון סעיף 6.
אביטל בגין: הצעת החוק מבקשת להוסיף על איסור הכנת התוכנה והפצת וירוס מחשבים תוכנות שמאפשרות האזנת סתר.
אביטל בגין: אנחנו תמכנו בסעיף הזה.
אביטל בגין: באופן מקרי זה קרה אחרי שמצאנו שאנחנו צריכים לתקן את סעיף 6 לצורך הצטרפות לאמנת בודפשט.
אביטל בגין: התיקונים שערכנו והצענו הם בהתאמה לחוק הקיים ולדרישות האמנה.
אביטל בגין: הסעיף כולל שני סעיפים.
דוד רותם: לא לוקחים אצלי טרמפים.
דוד רותם: אני מקפיד לא לקחת טרמפיסטים.
דוד רותם: אתם רוצים לתקן את החוק?
דוד רותם: תעבירו תזכיר, תגישו הצעת חוק ממשלתית.
דוד רותם: אל תיקחו טרמפ על רוחמה.
דוד רותם: היא ביקשה את מה שהיא ביקשה.
דוד רותם: אתם רוצים לתקן?
דוד רותם: תתקנו, זה בסדר.
דוד רותם: אל תיקחו עליה טרמפ.
דוד רותם: היא לא ביקשה לתקן את מה שאתם רוצים, היא ביקשה לתקן את מה שהיא חושבת שצריך לתקן.
דוד רותם: אני מוכן אפילו לתת לכם יותר מזה.
דוד רותם: כשהיא תהיה פה בהכנת החוק לשנייה ושלישית אני אהיה מוכן לשקול את זה, אני לא אטען לעניין חדש.
דוד רותם: אני לא אוסיף את זה עכשיו בקריאה הראשונה.
אביטל בגין: למה?
דוד רותם: כי אני חושב שכשחבר כנסת מגיש הצעת חוק ורוצה לקדם אותה אתם יכולים לקבל החלטה אם אתם תומכים בה או מתנגדים לה.
דוד רותם: במקרה הזה קיבלתם תמיכה.
דוד רותם: אני רוצה להעביר אותה כמות שהיא בקריאה ראשונה.
דוד רותם: אחר כך, כשרוחמה תהיה פה ויהיו פה מומחים לעניין, נעשה דיון מעמיק.
דוד רותם: בקריאה ראשונה הדיון לא מספיק מעמיק.
אביטל בגין: אפשר להעיר הערות לנוסח עצמו ללא קשר?
אביטל בגין: הסעיף הראשון מדבר על עריכת תוכנה באופן שהוא מסגלה כדי לאפשר האזנת סתר.
אביטל בגין: חשבנו שאם הסעיף הנוכחי מפליל הכנה של תוכנה של נגיף מחשבים והמציעה מבקשת להוסיף האזנת סתר, יש גם עבירות נוספות בחוק המחשבים שבמדרג ביניהן ראוי להכניס.
אביטל בגין: כנ"ל תיקון בהתאמה בסעיף 2.
דוד רותם: הכל טוב.
אביטל בגין: בהכנה לשנייה ושלישית?
אביטל בגין: זה הרבה יותר עמוק מאשר שאני אעשה את זה בקריאה ראשונה.
אביטל בגין: אני צריך לשבת וללמוד את הסוגיה הזאת כשתבוא לשנייה ושלישית.
אביטל בגין: אלעזר ידאג לבוא אלי ולהסביר לי מה צריך, איך צריך ולמה המחשב עובד ככה ולא ככה.
אביטל בגין: הנוסח של ועדת שרים יעבור בהתאמה לנוסח שצורף לוועדה.
דוד רותם: עבר בוועדת שרים.
אביטל בגין: בוועדת שרים הצגנו את הנוסח שדיברנו עליו עם חברת הכנסת אברהם.
אביטל בגין: הוא היה מקובל גם עליה.
דוד רותם: היה נוסח מוסכם שהוגש לוועדת שרים?
אביטל בגין: נוסח שחשבנו שיש מה לשפר בו.
אפרת חקאק: הנוסח עצמו מופיע בהחלטת ועדת שרים.
דוד רותם: ממתי ועדת שרים מחייבת אותי בקריאה ראשונה?
אביטל בגין: היא לא מחייבת אותך, אבל זאת עמדת הממשלה לקריאה ראשונה.
אביטל בגין: כיוון שסיכמנו עם חברת הכנסת לגבי הנוסח אני רק רוצה לוודא שאין איזו שהיא בעיה בנוסח שהוצע על ידה שעולה לקריאה ראשונה.
אביטל בגין: אלה היו חילופי הדברים.
אביטל בגין: בכל מקרה מדברים רק על סעיף 2, נכון?
אביטל בגין: לקריאה ראשונה יעלה רק סעיף 2?
ניר פסי: רק תיקון קל לגבי הדברים שאמר חיים מהפרקליטות.
ניר פסי: לגבי הנושא של פלאפונים הנושא נידון בבתי משפט.
ניר פסי: בתי משפט כן מכלילים את זה כאשר באים להוציא צווים לתפיסה או בהגדרות נוספות.
ניר פסי: טלפון מעבד בכל מצב נתונים לוגיים.
ניר פסי: חלקם הגדול של נתוני התקשורת הם נתונים מוצפנים, לכן הוא מבצע עיבוד לוגי וראוי שהוא ייכלל בנושא הזה.
ניר פסי: הבעיה העיקרית היא בבתי משפט שלפעמים נוטים עורכי הדין לפרש את זה בצורה אחרת.
ניר פסי: זה מה שגורם לפעמים או לעיתים בקרב שופטים להתדיין על הנושא הזה.
ניר פסי: אני חושב שהיה ראוי להכניס את ההגדרה הזאת.
ניר פסי: דבר נוסף אני רוצה להכניס בנושא של הגדרת מחשב.
ניר פסי: ההגדרה עצמה מדברת על מכשיר הפועל באמצעות.
ניר פסי: כשאני מתייחס לנקודה של פועל וקורה מצב שאנחנו צריכים לתפוס מחשבים שאינם עובדים יש לנו בעיה.
ניר פסי: אם זה לא נכנס מראש כחלק מהצו ומדובר על חוק אחר אנחנו מדברים על חפץ ולא על מחשב.
ניר פסי: אם המחשב אינו פועל, אז כהגדרתו הוא כבר לא מוגדר כמחשב בחוק המחשבים.
ניר פסי: מן הראוי היה להכניס גם שאינו פועל.
דוד רותם: את זה אנחנו נעשה כשנדון בזה לקריאה שנייה ושלישית.
דורון רונן: אני רוצה להקדים את הדיון הבא - אני מבין שהיום זה לא יידון - לגבי התיקון של סעיף 6.
דורון רונן: אני רוצה להדגיש עניין אחד.
דורון רונן: היו מספר דיונים מאוד מעמיקים בוועדת מדע וטכנולוגיה בעקבות פרשת האקר הסעודי.
דורון רונן: אחת מההמלצות הייתה לתקן את אותו סעיף 6 כדי שישראל תוכל לחתום על אמנת בודפשט ולקבל חילופי מידע עם מדינות אחרות בחו"ל.
דוד רותם: מי היה אז יושב-ראש הוועדה?
דורון רונן: רונית תירוש.
דוד רותם: שתגיש הצעת חוק.
דורון רונן: עניין נוסף בעניין הזה.
דורון רונן: אני רק רוצה להסב את תשומת הלב אם אתם מנסחים את התיקון לסעיף 6 לקריאה שנייה ושלישית.
דורון רונן: ב-4 מדינות הקהילה של חבר העמים – ה-common wells – שאלו אנגליה, קנדה, אוסטרליה וניו-זילנד, אם מישהו התכוון לעשות נזק או איים לפגוע בתשתיות לאומיות בלי קשר לנזק שנגרם בפועל, הוא נכנס לגדר עבירה של העונש המקסימאלי בחוק הרלוונטי שם.
דורון רונן: יכול להיות שיש מקום לשקול את זה גם לגבינו.
פיני פנחס עזריה: אני רוצה להתייחס לסעיף 1.
פיני פנחס עזריה: סעיף 6 זאת סוגיה שאני חושב שצריך לצלול לעומקה ולטפל בה בעדינות כדי לא להתנגש יתר על המידה עם חוקים אחרים.
פיני פנחס עזריה: אותם הדברים נכונים גם לגבי סעיף 1.
פיני פנחס עזריה: אני חושב שאם נוגעים בהגדרה של מחשב באופן שמוסיפים לה פריט שלכאורה נכלל בה, צריך לעשות זאת בצורה מאוד ברורה כי אחרת זה יכול ליצור כל מיני כשלים או תהיות פרשניות בעתיד.
פיני פנחס עזריה: הבהירות צריכה להיות מוחלטת.
פיני פנחס עזריה: החקיקה הטכנולוגית מתאפיינת בחקיקה עקרונית ובקביעת עקרונות, פחות בזיהוי טכנולוגיות, מוצרים או מכשירים ספציפיים.
פיני פנחס עזריה: אפשר להוסיף אותם בתוספת כדי להסיר ספק או להפנות אליהם בדרך של הלרבות, אחרת יכולה להתעורר תהייה פרשנית בעתיד.
פיני פנחס עזריה: זאת הערה מקדימה.
פיני פנחס עזריה: נשמור אולי את הדברים לדיון מעמיק יותר שיהיה.
דוד רותם: אני לוקח את הצעת החוק של רוחמה, מוסיף את הסעיפים שלכם ומעביר את זה לקריאה ראשונה.
אביטל בגין: מוריד את סעיף 1?
דוד רותם: מוריד את סעיף 1.
אפרת חקאק: התיקון של רוחמה אברהם נכנס לנוסח שלהם.
אפרת חקאק: יש לי כמה הערות לנוסח שלהם שאולי נעבור עליהן.
עמוס תלם: כשאני קורא פסיקות בית משפט בנושא של חוק המחשבים בדיני חיפוש ותפיסה אני מרגיש כאזרח אי נוחות די גדולה.
עמוס תלם: במקרים מסוימים בית המשפט עושה בניגוד ללשון החוק.
עמוס תלם: זה לא נוח.
עמוס תלם: בתור עורך דין זה מכניס אותי לאי ודאות.
עמוס תלם: אני מניח שאם הייתי חבר כנסת הייתי גם כועס.
עמוס תלם: בתור איש מחשבים אני אפילו גם קצת מגחך.
עמוס תלם: ההגדרות האלו ניסו להיות טכנולוגיות, אבל הן לא נכונות.
עמוס תלם: לפחות חלק מהן לא נכונות.
עמוס תלם: אני חושב שיש מקום לדון בסעיף 1, להגדיר לו את הערך המוגן שעליו הוא מגן.
עמוס תלם: כפי שאמר חברי מלשכת עורכי הדין, הגדרה טכנולוגית זה בסדר, אסור שתהיה יחידה.
עמוס תלם: היא צריכה להיות משהו כמו הדגמה על-מנת לתת לבית המשפט אמת מידה ערכית להחליט בה.
עמוס תלם: היא תגדיל את הוודאות כדי שלא יבואו ויגידו איך בית משפט אמר שמחשב הוא לא מחשב, מאיפה הוא לקח את זה.
עמוס תלם: לא נעים לראות דברים כאלה.
אפרת חקאק: יש לנו את הנוסח שמוצע על ידי משרד המשפטים.
אפרת חקאק: אולי הם יציגו מה הם הוסיפו בחוק הקיים, מה הם שינו, למה ואז נעבור על הערות הספציפיות בנוסח.
אביטל בגין: בסעיף 6(א) אנחנו מציעים לקבוע שהעורך תוכנה באופן שהוא מסגלה לבצע פעולה מהפעולות המפורטות להלן, כדי לבצע מי מהן שלא כדין, דינו – מאסר שלוש שנים: 1) שיבוש פעולות התקינה של מחשב או הפרעה לשימוש בו; (2) מחיקת חומר מחשב, גרימת שינוי בו, שיבושו בכל דרך אחרת או הפרעה לשימוש בו; (3) פעולות שתוצאתן מידע כוזב או פלט כוזב; (4) חדירה שלא כדין לחומר מחשב הנמצא במחשב; (5) האזנת סתר, כהגדרתה בחוק האזנת סתר; (6) פגיעה בפרטיות כמשמעותה בסעיף 2 לחוק הגנת הפרטיות; הסעיף הזה מרחיב את סוג התוכנות, את מה שאז היה מוכר כוירוס מחשב, לתוכנות נוספות שמאפשרות לעשות את מה שנמנה פה, שאלו העבירות שקבועות בחוק המחשבים, העבירה לפי חוק האזנת סתר והעבירות לפי חוק הגנת הפרטיות, כשהכוונה לסיסמאות ולמידע פרטי שהתוכנה מאפשרת להעתיק אותן.
אביטל בגין: בסעיף קטן (ב) אנחנו מציעים לקבוע שהמפיץ או מציע לציבור, המעביר לאחר, המחדיר למחשב של אחר או המתקין במחשב של אחר תוכנה או התקן, אשר סוגלו לבצע פעולה מהפעולות המנויות בסעיף קטן (א)(1) עד (6), כדי לבצע מי מהן שלא כדין, דינו –מאסר חמש שנים.
אביטל בגין: העבירה הזאת, שהיא חמורה יותר, היא עבירה של הוצאה לפועל של התוכנה שנוצרה וההפצה שלה אם שמים אותה באתר ושולחים קישור כיצד להוריד את התוכנה הזדונית.
אביטל בגין: הצענו סעיף שיש אותו בנוסח שהצענו.
אביטל בגין: אולי אין לו מקום.
אביטל בגין: הוראות סעיף זה לא יחולו לגבי מעשה המהווה עבירה לפי סעיף 2(ג) לחוק האזנת סתר, התשל"ט-1979.
אביטל בגין: סעיף 2(ג) לחוק האזנת סתר מתייחס להתקנה של מכשירים המאפשרים האזנת סתר.
אביטל בגין: החשש שלנו שנוצרת פה איזו שהיא חפיפה בין תוכנות שמאפשרות האזנת סתר למכשירים שמאפשרים האזנת סתר.
אביטל בגין: אפשר שזה לא יהיה הוראה בנוסח אלא הוראה בדברי ההסבר, או מספיק שזה ילובן בהכנה לקריאה שנייה ושלישית, הכל לפי החלטת הוועדה.
אפרת חקאק: כפי שאביטל באמת אמרה, סעיף קטן (ג) נראה לא נדרש.
אפרת חקאק: אנחנו בדרך כלל לא מציינים חפיפה בין סעיפים.
אפרת חקאק: הייתי מעדיפה שהוועדה תבקש להכניס את זה לדברי ההסבר, לא לנוסח החוק.
דוד רותם: מה שאפשר לא להכניס לחוק אלא רק לדברי ההסבר הוא תמיד טוב.
אפרת חקאק: בסעיף קטן (ב) הנוסח לא מובן לגבי היסוד הנפשי.
אפרת חקאק: הייתי רוצה שמשרד המשפטים יבהיר לפרוטוקול למה הוא התכוון.
אפרת חקאק: אנחנו נבקש מנסחית החוק שלנו להבהיר בנוסח.
אפרת חקאק: כשכתובות בסיפא המילים "כדי לבצע מי מהן שלא כדין" לא ברור למי הכוונה.
אביטל בגין: המפיץ או המעביר צריך להיות מודע לזה שהוא מעביר את זה לאדם שמטרתו ביצוע עבירות.
אביטל בגין: זאת הכוונה.
אביטל בגין: המילים "כדי לבצע מי מהן שלא כדין" הן לגבי זה שמקבל את התוכנה.
אביטל בגין: זאת המטרה של זה שמקבל את התוכנה.
דוד רותם: בשביל מה את חושבת קונים תוכנות כאלו?
דוד רותם: בשביל ללמוד משפטים?
דוד רותם: זה בשביל לעשות האזנות סתר.
אפרת חקאק: איך שהסעיף מנוסח היום נדמה כאילו המפיץ לא רק צריך להיות מודע, אלא צריכה להיות לו כוונה לבצע מי מהן.
אביטל בגין: זה לא מסתדר עם ההתנהגות שלו, כיוון שהוא זה שמפיץ.
אביטל בגין: לבצע אחת מהעבירות זה שלב נפרד מההפצה.
אפרת חקאק: נבהיר את זה בנוסח.
אפרת חקאק: לגבי הפעולות בסעיף קטן (א).
אפרת חקאק: אני לא מבינה מתי תהיה פעולה לפי פסקה (5) ו-(6) שלא תיחשב חדירה שלא כדין.
אפרת חקאק: אני מציעה למחוק את פסקאות (5) ו-(6), כי לדעתי זה יביא לאי בהירות.
אביטל בגין: השאלה אם התוכנה יכולה לבצע את זה ללא חדירה.
אביטל בגין: את אומרת שכשלב ראשון צריכה להיות תוכנה שמאפשרת חדירה ורק אז תתבצע האזנת סתר.
אביטל בגין: אני חושבת שזו בעיה, כי זה מכניס אותנו לשאלה מה היא הרשאה שלא כדין.
אביטל בגין: אתה יכול להכניס את התוכנה הזאת בהרשאה על פי דין ויתעורר ויכוח על כך שההרשאה שניתנה לך היא בוודאי לא להכניס תוכנות זדוניות.
אביטל בגין: התוכנה בשלב מאוחר יותר תבצע את האזנת הסתר.
דוד רותם: תיקחו בחשבון את ההערות האלו.
דוד רותם: יכול להיות שבשנייה ושלישית נוריד אותן.
אפרת חקאק: כשכתובות המילים "שלא כדין" ברישא של סעיף קטן (א) ובפסקה (4) יש בלבול.
אפרת חקאק: הייתי רוצה שהנוסח ישקף בפסקאות את האלמנט של לא כדין, לא ברישא.
אביטל בגין: זה אומר שצריך להכניס את זה לכל אחת מהן.
אפרת חקאק: אני מניחה ששיבוש הוא לא כדין.
אביטל בגין: המטרה צריכה להיות של לא כדין.
אביטל בגין: אחר כך בענייני נוסח אפשר לסכם בינינו.
אפרת חקאק: ל- Convention on Cybercrime בסעיף 6 יש שני אלמנטים.
אפרת חקאק: יש אלמנט של with intent that it be used פלוס designed or adapted primarily for the purpose of committing any of the offences.
אפרת חקאק: אתם השמטתם את הנושא השני של designed primarily.
אפרת חקאק: רציתי לדעת למה.
אביטל בגין: אנחנו חושבים שהצמצום באמנה לתוכנה שהיא בעיקרה עושה את הפעולה הרעה נכנס כבר היסוד של המטרה.
אפרת חקאק: הם עשו את שניהם יחד בכוונה.
חיים ויסמונסקי: גם אצלנו יש שתי דרישות.
אביטל בגין: יש לתוכנה את היכולת האובייקטיבית לעשות את זה, ויש את הכוונה לבצע את העבירות.
אביטל בגין: אין לנו בעיה אם הוועדה רוצה למצוא דרך להוסיף את היסוד הזה.
אפרת חקאק: כדי שהנוסח יהיה מותאם לנוסח של ה-Convention.
אביטל בגין: זה לא קיים היום בסעיף 6.
אביטל בגין: סעיף 6 כיום לא כולל את היסוד הזה.
אביטל בגין: אפשר לתקן.
חיים ויסמונסקי: זה מתקן משהו שקיים.
חיים ויסמונסקי: אנחנו לא רק נוסיף, אנחנו נצמצם את העבירה.
אפרת חקאק: זה יצמצם בצורה מסוימת, אבל ירחיב את הסעיף הקיים.
אפרת חקאק: אתה רוצה להוסיף את זה?
דוד רותם: אם את רוצה להוסיף את זה.
אביטל בגין: אפשר להוסיף את זה עכשיו או לדון בזה בשלב הבא.
אפרת חקאק: נוסיף את זה עכשיו ונציין בדברי ההסבר שנמשיך לדון בזה.