GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הראל אריכא: חשוב שאדוני יבין שהרבה פעמים כשחברה קורסת – למשל, פרויקט בנייה, הוא נמצא או בתחילתו או שהוא נמצא במהלכו והערך שלו בפירוק הוא ערך הפסדי.
הראל אריכא: אבל אם משלימים את הפרויקט על ידי השקעת כספים חדשים, בכך גם אפשר למסור את הדירות לרוכשים וגם להחזיר את כל המסה של ערבויות חוק המכר.
הראל אריכא: אם הערך של ההגנה ההולמת ייקח באותה נקודת זמן שהחברה נפלה, הערך יהיה הפסדי.
הראל אריכא: אם אפשר יהיה להחזיר עשרות מיליוני שקלים של ערבויות חוק בעתיד, אז כבר אפשר יהיה להחזיר את החוב.
דוד רותם: אם אתה תשלים את הבנייה אז ההבראה הצליחה ואתה תקבל את הערבויות חזרה.
הראל אריכא: זה לא בטוח.
אסף חמדני: אדוני, אני חייב להצטרף להראל.
אסף חמדני: יש איזו תפישה קצת רומנטית של מה זאת הבראה שהצליחה.
אסף חמדני: לפי דעתי חשוב לחדד את זה.
אסף חמדני: לפי החוק המוצע, כמו שאמרתי בפתח דבריי, אין הגדרה למה זה הבראה.
אסף חמדני: זה איזה תהליך מעגלי.
אסף חמדני: הבראה זה הסדר שבסופו של דבר אושר על-ידי בית המשפט כהסדר הבראה.
אסף חמדני: לא זו אף זו, המחוקק נותן פה כוח לבתי המשפט שלא היה קיים להם, לפחות לא באופן פורמאלי קודם לכן, לכפות גם בסוף התהליך הסדר הבראה גם על הנושים המובטחים וגם על הנושים האחרים.
אסף חמדני: אם אנחנו לוקחים נושה מובטח שביום הראשון של ההליך החליפו לו נכס משועבד ששווה 100 בנכס משועבד ששווה 50 כי אמרו לו שזה מה שהוא היה מקבל בפירוק.
אסף חמדני: בסופו של דבר, לפי החוק המוצע, בעצם הכתבנו גם את החוב המובטח של אותו נושה בסוף הליכי ההבראה כיון שהורדנו אותו והבטוחה שלו שווה היום 50.
אסף חמדני: גם אם החוב יעלה בעתיד וגם אם ערך הנכס המקורי יעלה בעתיד, אפשר יהיה לפי סעיף 350ט רבתי, בית המשפט יוכל לכפות עליו את ההסדר ולומר לו: כיוון שערך החוב המובטח שלך היום הוא רק 50, כיוון שזה הנכס שיש לך, כיוון שבינתיים החלפנו לך את הנכס, אז למרות שאתה מתנגד, אולי מנימוקים היסטוריים, אנחנו כופים עליך.
אסף חמדני: לכן, לדעתנו, לפתוח את הנושא הזה כאן יחייב גם פתיחה של השאלה של סמכות בית המשפט לכפות הסדר על נושים מובטחים.
אסף חמדני: שוב, מלכתחילה הבנקים לא התנגדו לזה כי הניחו שערך החוב המובטח לא נפגע בהליך ההבראה.
חיים קמיל: כמה הערות מהפרקטיקה לנושא שעל הפרק.
חיים קמיל: אני חושב שכל הנושא של הגנה הולמת למעשה אמור להגן על הנושא המובטח בפני מצב של ירידת ערך הבטוחה שלו.
חיים קמיל: בסיטואציה שבה לא חשוב אם ההבראה הצליחה או נכשלה, כשהוא יבוא בסופו של יום לממש את הנכס, יהיה לו פחות ממה שהיה לו אילו היה מממש ביום הקריסה.
חיים קמיל: לכן, בנושא של ההגנה ההולמת, אני לא כל-כך מתחבר למה שהבנקים אומרים.
חיים קמיל: מצד שני, לבוא ולתת אפשרות להחליף את הבטוחה לפי ערכה בערך המימוש שלה, יכול להביא לתוצאות כלכליות מאוד מוזרות.
חיים קמיל: למשל, זה יכול להביא לפרויקט בנייה שבתחילת דרכו הוא אפילו יכול להיות עם ערך שלילי או עם ערך חיובי מאוד קטן.
חיים קמיל: יחליפו אותו באיזו בטוחה כספית אפילו מאוד נמוכה.
חיים קמיל: מה שהיה לבנק בעצם, היה לו נכס שיכול בסופו של יום להחזיר את כל החובות והבנק היה מוכן גם להמשיך להשקיע בנכס הזה ולממן אותו גם בהליכי חדלות הפירעון, ופתאום הוא מוצא את עצמו עם איזה נכס אחר לגמרי.
חיים קמיל: נדמה לי ש האפשרות הזאת כי אפשרות – גם לא נתקלתי אף פעם שעשו שימוש או שביקשו לעשות שימוש בזה.
חיים קמיל: אני חושב שאפשר לרדת מהסיפור הזה.
חיים קמיל: זאת פגיעה מעל לצורך ואין צורך בזה.
דלית זמיר: אני רוצה לענות בדיוק לדבר הנכון.
דלית זמיר: זה נאמר כבר קודם בעניין הפרויקטים.
דלית זמיר: זה בדיוק עונה לנקודה שאמרנו קודם.
דלית זמיר: הרי אותו פרויקט בנייה שהוא בערך שלילי ביום הקפאת ההליכים, אז הוא צריך מימון חדש.
דלית זמיר: אם הבנק ייתן את המימון החדש אז אין פה בעיה, אין לו התנגשות עם המממן החדש בהקשר הזה.
דלית זמיר: אם אומרים שהערך הוא שלילי אלא אם נכניס מימון חדש ואנחנו לא מוכנים לתת את המימון החדש, ממילא הפרויקט הזה יישאר בערך שלילי.
דלית זמיר: זאת אומרת, אם צריך להזרים פה כסף כתנאי הכרחי חיוני לצורך הפעלת הפרויקט הזה, אז זה באמת מה שמגיע כי הגנה הולמת זה ערך פירוק.
חיים קמיל: אין כאן בעיה של ערך.
חיים קמיל: יש פה בעיה שלא להחליף לו את זה.
אסנת טננבאום: נניח שירצו לתת מימון חדש לא לצרכי הפרויקט הזה - - -
דלית זמיר: זאת שאלה של חיוניות.
אסנת טננבאום: ואז יגידו: אני נותן עכשיו אשראי חדש לחברה בכללותה ואני זיהיתי פה פרויקט עם פוטנציאל.
אסנת טננבאום: בואו תעשו חשבון כמה מגיע לבנק המממן.
אסנת טננבאום: מגיע לו 50 כי זה מה ששווה הפרויקט היום, ותנו לי שעבוד עדיף על הפרויקט הזה.
הראל אריכא: ואני אתן לך מניות ששוות 50 במקום.
אסנת טננבאום: וניתן לך במקום זה 50.
אסנת טננבאום: פיקדון כספי טהור – זהב.
חיים קמיל: כלכלית זה לא מתקבל על הדעת.
אסנת טננבאום: אני מבינה שאת לא – אבל האפשרות - - -
כפיר מזרחי: חשוב להבין שיש כאן פגיעה קניינית.
כפיר מזרחי: הרי מלכתחילה כשבנק מקבל שעבוד הוא מקבל בטוחה להבטחת אשראי.
כפיר מזרחי: כלומר, אם בסופה של הדרך – הרי הבטוחה ניתנת ליום סגריר.
כפיר מזרחי: אם ביום הסגריר לוקחים לי את הבטוחה, אז כל המימון מראש הוא לא וודאי.
כפיר מזרחי: הוא לא יכול להסתמך על הבטוחה.
כפיר מזרחי: פה הבעיה העיקרית.
תמי סלע: יש לי עוד הערות לנוסח עצמו.
תמי סלע: אני לא יודעת אם עכשיו אתה רוצה לשמוע תשובות ולהחליט.
דוד רותם: לא, אני לא רוצה עכשיו להחליט כי אני צריך לעלות לוועדת כספים.
תמי סלע: כמה הערות קצת יותר פשוטות.
תמי סלע: הערה אחת:
תמי סלע: למה לגבי בעלים של תניית שימור בעלות ירד הנושא של צירוף הפרשי הצמדה וריבית שהיה במקור?
תמי סלע: אני חושבת שגם לגבי הגנה הולמת, אם אנחנו מדברים על המועד של סכום התמורה שהיה מתקבל לפי ערך פירוק, אני צריכה להוסיף לזה הפרשי הצמדה וריבית כשאני בודקת.
תמי סלע: זה ירד מסיבה מהותית או בטעות?
דלית זמיר: זה ירד בגלל ששינינו את המועד.
דלית זמיר: זה כבר לא מועד צו הקפאת הליכים אלא מועד הגשת הבקשה.
דלית זמיר: יכול להיות שאנחנו צריכים לשנות את העניין הזה לגבי החוב המובטח.
דלית זמיר: זאת אומרת, יש טענה שבעצם אין לך זכות למימוש כרגע.
דלית זמיר: השאלה היא האם אנחנו מעגנים גם את הזכות שלך לקבל את הכסף כרגע, כשאנחנו מעגנים את הערך של החוב שניתן.
דלית זמיר: לגבי חוב מובטח, אתה מתייחס לחלק מהנכס ולכן יכול להיות שיש זכות להפרשי הצמדה וריבית.
דלית זמיר: השאלה, האם רק עד גובה הנכס?
דלית זמיר: או שבכלל הפרשי וריבית שאמורים לשקף את זה שמימשת עכשיו.
דלית זמיר: אגב, בארצות הברית לא קיבלו את הטענה הזאת שיש לך זכות למימוש עכשיו.
דלית זמיר: כאשר מדובר במלוא התמורה עבור הנכס אז כבר אין לך את הפער הזה בין סך כול התמורה עבור הנכס לבין ערך החוב מתוכה כי מדברים על - - התמורה עבור הנכס.
דלית זמיר: לכן שם חשבנו שבאמת הריבית וההצמדה הם קצת יותר בוטים, בעיקר בגלל שאנחנו דחינו את מועד הגשת הבקשה ולא מועד הקפאת ההליכים.
דלית זמיר: מאחר ומדובר על מלוא התמורה שמשקפת את הנכס.
דלית זמיר: זה מניח שיש לך זכות קנויה לממש את הנכס דווקא עכשיו.
תמי סלע: אבל הפרשי הצמדה וריבית מתייחסים לזה שיכול להיות שבסופו של דבר, בגלל שעכשיו יש לי עיכוב ב עצם ביכולת לממש, אז יחלוף זמן ואני צריכה לקחת את זה בחשבון כשאני מבטיחה את התמורה הזאת.
דלית זמיר: זאת השאלה.
תמי סלע: אני מודה שלא לגמרי הבנתי את התשובה.
תמי סלע: זאת היתה הערה אחת.
תמי סלע: הערה נוספת, גם כשאנחנו מדברים על מכירה בפירוק, מדובר על זה שהמכירה היא בידי בית המשפט או לשכת ההוצאה לפועל.
תמי סלע: השאלה: האם אין מקרים שבהם סוג כזה של מימוש בפירוק – האם יכול להיות שבפירוק יש לנושה דרכים אחרות לממש, שהן יכולות להניב לו ערך יותר גבוה, אם אני מקבעת את זה שזה בידי בית משפט או הוצאה לפועל אני פוגעת בו פגיעה נוספת שהיא לא משקפת את מה שהוא יכול היה לקבל בפירוק.
דלית זמיר: אני לא חושבת שיש בעיה בהקשר הזה.
דלית זמיר: יש אמנם מקרים שבהם בנקים יכולים לממש בלי בית משפט והוצאה לפועל אבל מדובר רק בסחירים שממילא גם אם היית בוחרת אותם בהוצאה לפועל יש להם ערך אחיד ולכן עצם זה שהם נמכרו בהוצאה לפועל לא משנה את ערכם.
דלית זמיר: זה עוזר לנו לכלל המקרים.
דלית זמיר: לא צריך לכתוב את המקרים הספציפיים אבל זה לא פוגע באמת בערך.
דלית זמיר: אנחנו לא באים ואומרים: תמכרו את זה באמצעות ההוצאה לפועל.
דלית זמיר: אנחנו לא פוגעים בזכות שלהם לממש מימוש עצמאי בהקשרים האלה, אנחנו רק אומרים שהערך יהיה כמו הערך.
תמי סלע: וזה לא משנה את הערך.
דלית זמיר: למיטב הבנתי, לא.
תמי סלע: עוד שאלה לגבי התוספת של "בידי המוכר" לגבי נכס שחלה לגביו תניית שימור בעלות.
תמי סלע: אם אני מבינה נכון, הכוונה היא להבטיח שהמוכר – הכוונה היא לבעלים שהוא זה שמוכר?
תמי סלע: אני לא בטוחה שהכוונה הזאת היא לגמרי ברורה כשקוראים את זה.
דלית זמיר: אם זה לא ברור אפשר להסדיר את זה.
תמי סלע: בדרך כלל מי שמוכר את זה זאת החברה.
תמי סלע: היא מוכרת את זה אחר-כך לשוק ואז זה עלול להביא לערך הרבה יותר גבוה ממה שהיתה הכוונה.
תמי סלע: יכול להיות שצריך לדבר על הבעלים מכוח תניית שימור בעלות כדי שזה יהיה ברור.
תמי סלע: עוד פעם, להבהרה.
תמי סלע: אתם מדברים על מועד הבקשה במסגרתה נבחנת ההגנה ההולמת.
תמי סלע: בעצם יכולה להיות בקשה לאשראי חדש או בקשה לשימוש בנכס שבמסגרתה יש בקשה של הנושה לקבל הגנה הולמת.
תמי סלע: זה יכול להיות מועד אחר.
תמי סלע: אני חושבת שהכוונה היא לבקשה שהנושה מגיש לזה שתובטח לו הגנה הולמת ולא לבקשה הגדולה שבמסגרתה מבקשים להשתמש בנכס.
דלית זמיר: אני מניחה שזה אותו דבר.
תמי סלע: יכול להיות שאין הפרש מועדים בשטח.
דלית זמיר: לא נראה לי שיש הפרש מועדים כי כשיבקשו לעשות שימוש בנכס - - -
תמי סלע: אני מעלה את זה כשאלה.
תמי סלע: האם מישהו מהשטח חושב שבאמת יש בזה משהו ואם לא, אז לא.
אסנת טננבאום: אני מאוד מקווה שאנחנו רק הסברנו.
אסנת טננבאום: זה עניין מאוד מורכב ולא פשוט וצריך לדון בנושא הזה בהמשך.
אסנת טננבאום: מיצינו לדעתך?
אבי דיכטר: אם אדוני רוצה לסיים, אולי כדי שנסיים את ההקראה?
דוד רותם: יש לי תקציב דו שנתי.
דוד רותם: רבותיי, קחו בחשבון שהדיון בחוק הזה יימשך ביום ראשון, שני, שלישי.
דוד רותם: תתחילו להכין פינוי יומנים.
דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק המפלגות (תיקון – התפקדות לחברות ביותר ממפלגה אחת), התשע"א-2011; הצעת חוק המפלגות (תיקון – איסור חברות ביותר ממפלגה אחת), התש"ע-2010; הצעת חוק המפלגות (תיקון – איסור חברות ביותר ממפלגה אחת), התשס"ט-2009.
דוד רותם: יריב לוין, תציג את החוק.
יריב לוין: אני אעשה את הדברים בתכלית הקיצור מאחר והיתה כבר ישיבה אחת בנושא הזה והדברים הוצגו בה.
יריב לוין: המטרה של הצעת החוק הזאת היא לשים סוף או להיאבק באופן אפקטיבי באחת מהתופעות, שבעיניי היא פוגעת באופן משמעותי בהתנהלות הפנימית של המפלגות והיא תופעת ההתפקדות הכפולה, שהתכלית העיקרית שלה היא השפעה ישירה על תהליכי הבחירה הפנימיים שמתקיימים במפלגות שונות.
דוד רותם: אני חושב שצריך לבטל את הבחירה בתוך המפלגות.
יריב לוין: תשמע, כמי שעכשיו הולך לפריימריס זאת נשמעת הצגה מאוד קוסמת.
דוד רותם: גם אני הולך לפריימריס.
זבולון אורלב: האם אדוני מתכוון שאיבט ליברמן יקבע גם את הנציגים בי תר המפלגות?
דוד רותם: קודם כל, זה רעיון לא רע.
דוד רותם: זה יותר טוב מאשר שאתה תקבע את הנציגות.
זבולון אורלב: אצלנו יש פריימריס.
דוד רותם: בוודאי, אני מכיר את הפריימריס שלכם.
יריב לוין: אני מוכרח לומר שעד שהמציאות הזאת תהיה, אם שתהיה, אנחנו רוצים לנסות להתמודד עם המציאות הקיימת.
יריב לוין: בהיבט הזה אני חושב שהאיסור על ההתפקדות הכפולה הוא איסור שקיים אבל הבעיה הבעיה הגדולה היא הבעיה של יישומו הלכה למעשה.
יריב לוין: מטרידים אותי פחות זה הצדדים העונשיים של העניין, אלא באופן מהותי הצד שנוגע לתקינות הליכי הבחירה ומציאות דרכים יעילות ופשוטות שיבטיחו את זה שאדם לא יוכל להיות בו זמנית מתפקד בשתי מפלגות וגם להשתתף בתהליכי הבחירה הפנימיים שלהן.
יריב לוין: זה הבסיס של הצעת החוק.
יריב לוין: אחרי הרבה מאוד התדיינות שסיגל הובילה מול הגורמים המתאימים בממשלה, יש איזה נוסח שפחות או יותר מבטא את ההסכמות שהגענו אליהן, שמנסה לשלב מצד אחד מנגנון יעיל ומהיר כדי לעשות את ההצלבות האלה משום שבדרך כלל הן נדרשות.
יריב לוין: עכשיו הדוגמה החיה בפרקי זמן מאוד קצרים הוא מעגן את התהליך שבו מודיעים לאותו חבר על הוצאתו מהמפלגה במידה והוא נמצא חבר בשתי מפלגות ועל האפשרות שלו לבקש בכל זאת להישאר חבר באחת מהן.
יריב לוין: גם זה, כאמור, בלוח זמנים שהוא יחסית די קצר ומהודק.
דוד רותם: אני מניח שבשביל זה הבאתם לכאן את חבר הכנסת עמיר פרץ כדי שהוא יספר לנו איך הוציאו אותו מרשימת הבוחרים והנבחרים בהסתדרות.
יריב לוין: הדבר הזה אמור לתת מענה לסוגיה נוספת, שהיא גם מאוד חשובה והיא, העובדה שמצד אחד ההצלבה הזאת תתבצע באמת על-ידי המערכת הממשלתית כגורם שהוא לא מפלגתי.
יריב לוין: הפרטים של האנשים לא יישמרו ולא יזוהו באופן כזה שישמור על האוטונומיה של המפלגות וימנע מצב שבו רשימות חברי המפלגות מוחזקות הלכה למעשה או אפילו נמסרות באופן רשמי לידי המערכת השלטונית.
יריב לוין: אני חושב שאלה האלמנטים שניסו לשלב פנימה לתוך ההצעה הזאת.
יריב לוין: אני חושב שבסך הכול הנוסח שגובש, בטח ברמה של הכנה לקריאה ראשונה, הוא נוסח שעונה בסך-הכול על הדרוש.
דוד רותם: מי צריך לבצע את זה?
יריב לוין: אני מבין שבעיקרון זה יהיה רשם המפלגות.
יריב לוין: הוא אמור להיות הגורם שמבצע את העניין.
יריב לוין: אני מוכרח לומר שברמה הטכנית לי זה פחות אכפת.
עמיר פרץ: אל תגיד את זה.
יריב לוין: אם יבוא גורם ממשלתי אחר ויגיד שהוא רוצה שיעשו את זה במרשם האוכלוסין, אז שיעשו במרשם האוכלוסין.
יריב לוין: לא זה מה חשוב.
יריב לוין: מה שחשוב הוא שהתיעוד לא יישמר והביצוע יהיה ביצוע מהיר ופשוט.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני חושב שהסוגיה הזאת של מי המבצע, מי המפקח ומי הקובע, היא סוגיה חשובה ביותר והיא בעצם המפתח.
עמיר פרץ: רשם המפלגות, על פי החוק הקיים היום, מצד אחד יש לו אחריות ומצד שני פרק שלם שהיה בחוק הבחירות הפנימיות בוטל מכיוון שרשם המפלגות, בצדק מבחינתו, טען שאין לו יכולת ואין לו כלים לבצע את מה שמוטל עליו.
עמיר פרץ: לכן, בדרך כזאת או אחרת, פרק שלם שהסמיך שרק רשם המפלגות הוא היחיד שנכנס לקרביים של אדם בישראל והוא היחיד שמוסמך לשלול זכות חוקית יסודית שיכולה להישלל מאדם בגלל מאבקי כוח פנימיים בתוך מפלגה.
עמיר פרץ: עכשיו יש סעיף נוסף.
עמיר פרץ: יש מפלגות שמחזיקות מאגר.
עמיר פרץ: למשל, בליכוד יש קוד שנקרא "קוד 99".
עמיר פרץ: מה זה אומר?
עמיר פרץ: חבר מפלגה שהתפקד בשנות החמישים הוא נשאר חבר מפלגה.
עמיר פרץ: הוא חבר מפלגה שלא שילם אבל הוא חבר מפלגה.
עמיר פרץ: הוא בכלל התפקד בגיל 18.
עמיר פרץ: הוא היה בצבא ומישהו שם צירף אותו כי לחייל מותר להתפקד.
עמיר פרץ: היום הוא בן 50 והוא בכלל שכח שמישהו פעם רשם אותו.
עמיר פרץ: פתאום אומרים לו: אתה חבר במפלגה.
עמיר פרץ: כלומר, יש פה בעיה כי לא כל המפלגות מחויבות לגבות דמי חבר.
עמיר פרץ: מילא, אם מפלגה גובה דמי חבר.
עמיר פרץ: אז אתה יכול להגיד: אם אדם לא שילם דמי חבר זה כאילו הוא הודיע שהוא איננו חבר.
עמיר פרץ: באות המפלגות ואומרות: סליחה, הוא חבר.
עמיר פרץ: הוא אצלנו עד סוף חייו הוא לא יוכל לעזוב בשום פנים ואופן ואצלנו הוא יישאר.
עמיר פרץ: בליכוד יש קוד 99.
עמיר פרץ: בקדימה יש תופעה אחרת.
עמיר פרץ: בקדימה, למשל, משלמים פעם אחת.
עמיר פרץ: פעם אחת שילמת לפני שהוקמה קדימה ואתה חבר כל ימי חייך.
עמיר פרץ: יש כאלה שהתלהבו מאריק שרון, מהקמת קדימה והצטרפו.
עמיר פרץ: אחר-כך הם רוצים לעזוב והם פונים למפלגות.
עמיר פרץ: המפלגות פשוט לא משחררות.
עמיר פרץ: זה לא להאמין.
עמיר פרץ: אתה פונה עם עורכי דין ועם פניות.
עמיר פרץ: עונים לך שזה בבדיקה.
עמיר פרץ: רשם המפלגות מקבל מאגר ועושה הצלבה.
עמיר פרץ: מה אכפת לו באיזה תהליך זה נמצא.
יריב לוין: הוא גם לא יכול לבדוק את זה.
עמיר פרץ: בטח שהוא יכול.
דוד רותם: איך המצב במפד"ל?
עמיר פרץ: אם רשם המפלגות זיהה שאדם שחבר בשתי מפלגות, הוא ישלח לו את ההודעה.
סיגל קוגוט: לא זאת ההצעה.
סיגל קוגוט: אולי אני אציג את ההצעה כי יש פיתרון למה שאתה אומר.
סיגל קוגוט: בהצעה החדשה יש פיתרון לזה.
עמיר פרץ: קראתי את ההצעה.
עמיר פרץ: בסוף ב סוף, בשורה התחתונה, אם מפלגה לא תרצה ולא תשתף פעולה, ורשם המפלגות לא י היה מוסמך לפנות אישית לאדם ושהאדם יודיע לרשם המפלגות לאיזו מפלגה הוא שייך.
עמי ברקוביץ: זאת ההצעה.
עמיר פרץ: אם זאת ההצעה ויש לך כלים ואתה מתחייב זה בסדר גמור.
עמי ברקוביץ: יהיה תצהיר נוסף שאדם מודיע.
עמיר פרץ: צריך להחליט אם יש חובה כלשהי על המפלגות, מעבר לתקנונים שלהן.
עמיר פרץ: כל מפלגה יכולה לקבוע שהיא רוצה 100 שקלים לחודש או 500 שקלים, זה מותר.
עמיר פרץ: אבל לפחות צריך להיות משהו מינימאלי, 10 שקלים, 20 שקלים.
עמיר פרץ: משהו שגם עוזר.
סיגל קוגוט: מה, לדמי חבר.
דוד רותם: אתה באמת רציני במה שאתה אומר?
דוד רותם: אתה רוצה לחייב את הציבור לשלם למפלגות?
עמיר פרץ: כן, למי שרוצה להיות חבר.
עמיר פרץ: כשאתה עושה מפלגה בלי תשלום, זאת בעיה.
עמיר פרץ: יש לך בנק של 200,000-300,000 איש ואין להם שום סיבה להוכיח כל שנה מחדש שהם חברים.
דוד רותם: הם מתפקדים ממילא רק ערב הפריימריס.
עמיר פרץ: לא, אתה טועה.
עמיר פרץ: אתה מקל ראש בזה, תאמין לי.
דוד רותם: אני מקל ראש בזה מסיבה פשוטה, אני לא מוכן לחייב את הציבור.
יריב לוין: אבל כשמוציאים לו ספר בוחרים בקדימה הוא יכול לבחור.
יריב לוין: אז מה אתה רוצה, לתת לו לבחור במקביל בעוד מקום?
עמיר פרץ: לא, להיפך.
סיגל קוגוט: הוא אומר שזה לא כלים מספיקים.
עמיר פרץ: להיפך.
עמיר פרץ: אם, נניח, אנשי קדימה היו נדרשים להוכיח משהו כל שנה, כמו שאצלך נדרשים - - -
יריב לוין: אבל אני לא יכול לחייב אותו, איך אני יכול?
עמיר פרץ: שנייה.
עמיר פרץ: תמצא כלי אחר.
עמיר פרץ: איך אני פותר את הבעיה של קוד 99?
יריב לוין: קוד 99 אני לא מעביר לרשם.
עמיר פרץ: זה שאתה לא מעביר זה עוד לא אומר שאני לא חבר בשתי מפלגות.
יריב לוין: אתה לא חבר.
זבולון אורלב: לפי הגדרת הליכוד, קוד 99 הוא לא חבר.
יריב לוין: קוד 99 מאפשר למי שהיה חבר בעבר והחליט לחדש את החברות, להיכנס עם פז"ם מלא כאילו הוא שילם לאורך כל התקופה.
יריב לוין: זאת המשמעות היחידה.
יריב לוין: הוא לא מקנה לו שום דבר.
יריב לוין: הוא לא חבר, הוא לא בעל זכות הצבעה, הוא לא יכול להתמודד.
יריב לוין: יש מאגר של אנשים שהזכות שלהם באה לידי ביטוי בכך שבניגוד לתקופת האכשרה שקיימת בליכוד לחברות ולהתמודדות, הם פטורים ממנה, בהנחה ששילמו וחידשו את חברותם.
עמיר פרץ: אדם בליכוד לא שילם 20 שנה.
עמיר פרץ: הוא אוטומטית לא חבר?
יריב לוין: גם אם הוא לא שילם שנה.
עמיר פרץ: יפה, בקדימה לא צריך לשלם.
עמיר פרץ: זאת אותה פעולה רק תשלום חד פעמי רק שהוא שילם לפני 6 שנים.
יריב לוין: אז הוא נשאר חבר כל הזמן.
עמיר פרץ: אז איך הוא נפטר מזה?
יריב לוין: שיכתוב מכתב וייצא.
סיגל קוגוט: זה כתוב פה בחוק.
יריב לוין: יש לנו פה בדיוק הודעות לעניין הזה.
סיגל קוגוט: אולי נציג אחד אחד ואיפה שתהיה לך בעיה תגיד לנו.
זבולון אורלב: אני מסכים שיש בעיה דמוקרטית, נקרא לזה, שמאגרי השמות עוברים דרך רשם המפלגות ואני מבין את הבעייתיות הזאת, שהיא באמת בעיה אמיתית.
זבולון אורלב: תמיד בהחלטות האלה אתה צריך לעשות מה עומד כנגד מה.
דוד רותם: הפסקה רבותיי, הגיע חבר הכנסת טיבי.
אחמד טיבי: אתה יכול להמשיך.
זבולון אורלב: מה עומד כנגד מה?
זבולון אורלב: אם היה גוף אחר שמסוגל לעשות את הדבר הזה בוודאי שזה עדיף, בעיקר אם הוא לא גוף ממשלתי.
זבולון אורלב: לדוגמה, לו ועדת המפקד והבחירות המרכזי, שהיא לא גוף ממשלתי אלא גוף ממלכתי.
זבולון אורלב: אבל אני לא בטוח שהם מסוגלים לעשות את הדבר הזה.
זבולון אורלב: להתחיל לעשות שם מנגנון - - -
דוד רותם: הם לא מסוגלים.
זבולון אורלב: במקרה אני קצת מכיר אז אני לא בא בהצעה, כי להקים כזה מנגנון זה מסובך.
זבולון אורלב: לכן לפי דעתי, בשאלות של ערכים אלה מול אלה, אני לא רואה ברירה אחרת אלא שזה יהיה באחריות הדבר הזה.
זבולון אורלב: הואיל ואנחנו נמצאים בתהליך של מפקד אני מוכרח לומר לך שיש אי בהירות איפה האדם חבר ומה הוא צריך לעשות.
זבולון אורלב: זאת בעיה מאוד אקוטית.
זבולון אורלב: אדם גם לא יודע מה הוא צריך לעשות כהליך חוקי כדי שהוא לא יהיה במפלגה אחרת.
זבולון אורלב: לכן, גם אם החוק הזה הוא לא ישים לגבי הבחירות, אני חושב שלא כדאי לדחות אותו, כי מפלגות מקיימות תהליכים בכל מועד ולכן כל מועד הוא נכון להשלמת החוק.
אחמד טיבי: נדמה לי שחבר הכנסת יריב לוין אמר את עמדתו.
אחמד טיבי: לראשונה בהיסטוריה - - -
יריב לוין: לא נכון, גם בספורט הסכמנו.
אחמד טיבי: נכון, פעם שנייה בהיסטוריה המודרנית.
דוד רותם: טיבי, אמרתי לך כבר אתמול.
דוד רותם: בתור אחד מחובבי ציון המובהקים, אתה תמיד מסכים עם יריב לוין.
אחמד טיבי: יש לו קבוצה שאני גם אוהד, אבל מעבר לזה לא צריך להיסחף.
דוד רותם: אתה אוהד את בני סחנין?
אחמד טיבי: הפועל תל-אביב.
יריב לוין: אני אוהד את הקבוצה שאתה לבוש בצבעיה.
דוד רותם: אני לא יודע על מה אתם מדברים.
דוד רותם: רשם התאגידים, בבקשה.
דוד רותם: זה בכלל מעשי?
אלון בכר: זה חשוב שיהיה ברור על השולחן מה ההצעה ואז נוכל להרחיב איפה הבעיות.
זבולון אורלב: ההצעה לא בתיאום איתכם?
אלון בכר: ההצעה היא בתיאום.
אלון בכר: עד הרגעים האחרונים ניסינו למצוא ניסוחים שיתנו תשובות לכל הבעיות ולכל הספקות.
אלון בכר: מדובר בניסוחים שהם מהות.
איל זנדברג: נעשה תיאום ממשלתי נרחב.
אחמד טיבי: בכל זאת, אדוני היושב ראש.
אחמד טיבי: מדובר פה בהצעת חוק עקרונית ופרקטית מאוד שבאה לטפל בנגע של התנהלות לא מוסרית במערכת בחירות שבו אדם מתפקד ליותר ממפלגה אחת, לעיתים מפלגות יריבות.
אחמד טיבי: יש מצב אפור שבו אדם מתפקד למפלגה אחת והוא בטוח שהוא לא יצביע עבורה ומצביע עבור מפלגה אחרת.
אחמד טיבי: צריך למצוא פיתרון לניסיון - - -
דוד רותם: לא קורה דבר כזה.
דוד רותם: למה שאדם יתפקד למפלגה שהוא בטוח שהוא לא יצביע בשבילה?
דוד רותם: זה עולה 36 שקלים.
אחמד טיבי: תשאל את המתפקדים הערבים בקדימה לאחרונה, למשל.
אחמד טיבי: יש להם יותר מ-20,000 מתפקדים.
אחמד טיבי: נחכה לבחירות הבאות, אדוני, נראה אם מספר הבוחרים של ק דימה יגיע ל-5,000.
יריב לוין: הציונות במגזר הערבי בעלייה חדה.
אחמד טיבי: במיוחד האהבה לאידיאולוגיה של שאול מופז שבחודש האחרון הציפה חלק מהישובים הערביים.
דוד רותם: למי הם מצביעים בסוף?
אחמד טיבי: אני בעל אינטרס ואני בכל זאת אני אומר לך שחלק מהם מצביעים גם עבור המפלגה שאני מייצג.
דוד רותם: מי שמתפקד לשתי מפלגות בכלל מאבד את זכות ההצבעה.
אחמד טיבי: אני חושב שזאת תופעה שאנחנו לא דנים בה, זה לא החוק, אבל כדאי להתייחס אליה.
אחמד טיבי: גם בליכוד, אגב, קורה אותו דבר, חבר הכנסת פרץ.
אחמד טיבי: יש קבוצה מסוימת שמתפקדת לליכוד - - -
עמיר פרץ: גם בתנועה הקיבוצית התפקדו יותר ממצביעים כשאני הייתי המועמד.
עמיר פרץ: אני אסביר לך.
עמיר פרץ: יש בעיה שהשלילה האידיאולוגית תמיד הולכת למגזר הערבי.
עמיר פרץ: אתה, שמגן על המגזר הערבי - - -
אחמד טיבי: זה הנושא שכואב לי יותר.
עמיר פרץ: אני חושב שצריך לפנות לכל אותם לכל האנשים שעוסקים בזה ולהגיד להם שזה לא מוסיף לכבודו של המגזר.
אחמד טיבי: קבלני קולות.
אחמד טיבי: אני חושב שכבודו של המגזר הוא לא הדבר שמניע אותם, ממש לא.
אחמד טיבי: מדובר בקבלני קולות.
עמיר פרץ: אתן לך דוגמה.
עמיר פרץ: ניסו לבחון ערי פיתוח.
עמיר פרץ: אמרו שערי פיתוח בתקופת ברק התפקדו יותר למפלגה מאשר אלה שהצביעו.
עמיר פרץ: מה לעשות?
עמיר פרץ: אחרי שהם התפקדו ונבחר מועמד שהם לא רוצים לתמוך בו, כשאני הייתי המועמד, בערי פיתוח על כל שהתפקד הצביעו 5-6 איש.
עמיר פרץ: בגבעתיים זה היה הפוך.
עמיר פרץ: בגבעתיים היו יותר מתפקדים ממצביעים.
עמיר פרץ: הם יותר נאורים מג'לג'וליה?
עמיר פרץ: סליחה.
דוד רותם: עכשיו מה השאלה הבאה?
אחמד טיבי: פה יש קבוצה שהתפקדה, קבלני קולות, למען קדימה בשביל מופז.
אחמד טיבי: אז מופז נבחר, נראה כמה יקבלו בבחירות הבאות.
עמיר פרץ: כשאני הייתי מועמד הצביעו במגזר הערבי פי 2 למפלגת העבודה.
עמיר פרץ: לעומת זאת, בגבעתיים הצביעו פחות מהמתפקדים.
עמיר פרץ: נו, אז למה לא מפנים את הזרקורים לשם?
עמיר פרץ: בתנועה הקיבוצית הצביעו פחות מהמתפקדים.
עמיר פרץ: למה שם זה חשיבה ופה זה קבלנות?
דוד רותם: בשני המקומות זאת קבלנות.
אחמד טיבי: חשיבה ביקורתית הייתי אומר.
יריב לוין: אחמד, המפקד בקדימה הוא בכלל בגלל יוליה.
יריב לוין: היא יש לה את התמיכה המאסיבית.
אחמד טיבי: לא הייתי ער לנקודה הזאת.
יריב לוין: נו מה?
יריב לוין: העמדות שלה מייצגות את הציבור.
יריב לוין: יש תמיכה בעמדות של יוליה שמאלוב-ברקוביץ - - -
דוד רותם: אני לא מבין מה קורה כאן, אתם במערכת בחירות?
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, אני חושב שמחובתך להגן על חברי כנסת שלא נמצאים כ אן.
יריב לוין: זה לא להגן, את זה אני אומר לזכותה.
אחמד טיבי: אני דווקא מסכים שיגידו עלי שאני מנהיג בולט.
אחמד טיבי: מה אמרתי?
יריב לוין: אני אומר לזכותה.
דוד רותם: עליך לא יכולים להגיד מנהיג בולט כי כידוע לך בוועדה הזאת לא משקרים.
יריב לוין: כדי שלא יהיה ספק, אני מזדהה עם העמדות שלה בהרבה מובנים אז זה בסדר.
יריב לוין: זה רק לזכותה בעיניי ולא אחרת.
אחמד טיבי: אגב, יש פה הרגל חדש, סליחה שאני חורג מהסמכות.
דוד רותם: גם לך יש הרגל חדש.
דוד רותם: רק מתחילים לדבר, אתה קופץ פנימה.
אחמד טיבי: בדרך כלל מביאים שתייה ושמים אותה בפינה ומי שרוצה שותה.
אחמד טיבי: זה יותר חסכוני.
אחמד טיבי: פה מביאים ומחלקים גם במקומות שלא יושבים.
אחמד טיבי: האם הוועדה מחויבת כספית לכל אלה?
אחמד טיבי: אני אומר לך שכן.
אחמד טיבי: זה בזבוז.
אחמד טיבי: אני מבקש לבטל את ההרגל הזה.
דוד רותם: אני בעד לבטל את ההרגל של להביא שתייה לוועדה.
דוד רותם: תפנה בבקשה למנכ"ל הכנסת - - -
אחמד טיבי: זה משהו שאתה הולך עליו בבחירות הקרובות?
דוד רותם: אחמד טיבי, לא כדאי לך לדעת על מה אני הולך לבחירות הקרובות.
אחמד טיבי: אני מתחיל להרגיש על בשרי.
עמיר פרץ: במקרה הזה לא רק ליברמן ידבר ערבית, גם רותם ידבר ערבית.
סיגל קוגוט: גם בגלל שההצעה של חבר הכנסת אורלב כללה סעיף כזה וגם בגלל מה שאמר חבר הכנסת פרץ, שההצעה עכשיו מטפלת בשאלה איך נכנסים למפלגה מבחינת הטפסים, הפרטים ודרכי ההתקשרות ואיך יוצאים ממפלגה.
סיגל קוגוט: אחר-כך יש את המנגנון של ההצלבה.
סיגל קוגוט: לכן אני לא עושה את זה לפי הסדר אלא לפי הסדר ההגיוני ולא הכרונולוגי שבדפים.
סיגל קוגוט: איך שנכנסים למפלגה, בסעיף 20 בעמוד 4: "מפלגה לא תרשום אדם כחבר בא אלא לאחר שאותו אדם מסר לה הצהרה כדלה
סיגל קוגוט: לן בצירוף פרטי התקשרות עדכניים".
סיגל קוגוט: היו חברי כנסת שאמרו שיש רק חתימה למטה ולא יודעים מי זה האדם ואיך ליצור איתו קשר.
סיגל קוגוט: "אני מודע לכך שחל איסור להירשם כחבר ביותר ממפלגה אחת מכוח סעיף 15 לחוק המפלגות ושהצהרה כוזבת בעניין אי חברותי במפלגה אחרת היא עבירה פלילית שדינה מאסר שנה.
סיגל קוגוט: אני מצהיר כי אינני חבר במפלגה אחרת ואם הייתי חבר בעבר, הודעתי לה על ביטול חברותי בה לפי סעיף 15 או נמחקתי ממנה לפי דין".
סיגל קוגוט: "אדם יציין בצד הצהרתו: כתובת, מספר טלפון, מספר טלפון נייד, כתובת דואר אלקטרוני ומספר פקסימיליה, אם קיים.
סיגל קוגוט: כן יציין מהי הדרך המועדפת עליו לקבלת הודעות מהמפלגה לעניין חברות בה.
סיגל קוגוט: המפלגה תמסור לו הודעות לפי סעיף 15ב (שזאת זכות טיעון כשרוצים להוציא אותו בדרך שביקש – ס.ק)".
זבולון אורלב: זה לא "האם קיימים" אלא "האם קיים".
סיגל קוגוט: אני בדיוק מציגה את הבעיה שאתה הצגת של חוסר הפרטים או חוסר היכולת לעזוב מפלגה.
סיגל קוגוט: לגבי איך מצטרפים יש בעמוד 4.
סיגל קוגוט: כשמצרפים חבר למפלגה הוא צריך למלא טופס שהוא יודע שאסור לו להיות חבר במפלגה אחרת והוא בצד זה כותב פרטי התקשרות שהוא רוצה שהמפלגה תוכל לפנות אליו בקשר לחברותו במפלגה.
סיגל קוגוט: אני מפנה לסעיף 20.
זבולון אורלב: המתפקד יודע מה זה סעיף 15?
סיגל קוגוט: בטופס שאתה חותם במפלגה אתה לא חייב לכתוב "סעיף 15" אלא "הודעתי לה על חברותי".
סיגל קוגוט: הרעיון הוא שהוא - - -
זבולון אורלב: את עושה פה ציטוט מה יהיה כתוב.
סיגל קוגוט: בסדר, אני אבהיר.
עמיר פרץ: אנחנו מבקשים להקשות או להקל?
דוד רותם: אנחנו מבקשים להקל על אנשים לפרוש.
עמיר פרץ: למה שטופס הצטרפות למפלגה לא יחייב ספח שהוא חותם עליו, שהחבר מצהיר שהוא מסמיך את המפלגה, במידה ויסתבר שהוא חבר במפלגה אחרת – כי אנשים לא יודעים.