GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: פעם עשו את זה, היום יש כלים יותר טובים, אבל את זה לא עושים בתקנות ספציפיות, את זה עושים בהחלטה עקרונית שאחר-כך אנחנו יודעים שנחיל את זה על כל התקנות וכל הכללים.
נעמה מנחמי: בכל מקרה, אם אנחנו משווים למקצועות אחרים, אפשר להגיד שאין הכרח לפרסם ברשומות, על אחת כמה וכמה בענייני פטנטים, ששם באמת הציבור הוא ציבור מתוחכם, ולכן אפשר לקבל את זה.
נעמה מנחמי: תקנה 145, פנקס הפטנטים – "אלה הפרטים שיירשמו בפנקס הפטנטים לענין כל פטנט: (1) השם, המען, ומען למסירת מסמכים בישראל של בעל הפטנט או בעל כל זכות בפטנט; (2) שם האמצאה, תאריך הבקשה, תאריך פרסום קיבול הבקשה לפי סעיף 26 לחוק, תאריך מתן הפטנט, תאריך מתן צו הארכה לפי החוק, ואם נדרש דין-קדימה - מדינת האיגוד שבה הוגשה בקשת החוץ, תאריך הגשתה ומספרה או סימן זיהוי אחר שניתן לה על ידי הרשות שאליה הוגשה; (3) אגרות חידוש ששולמו, תיקונים בפירוט הפטנט, פקיעת תוקף, פקיעת תוקף צו הארכה, החזר תוקף וביטול הפטנט; (4) מתן זכות קנין מלאה או חלקית בפטנט או שיעבודה, ושמו ומענו של מי שהזכות ניתנה לו ותאריך הנתינה; לענין פסקה זו, מתן זכות קנין - הענקתה, העברתה או תסיבתה של כל זכות בפטנט או מתן רשיון בו, בין ייחודי ובין לא ייחודי; (5) כל פרט אחר שנתבקש הרשם לרשמו, אם לדעתו יש לציבור ענין בפרסומו.
אברהם מיכאלי: מה השינוי בסעיף הזה?
נעמה מנחמי: לעורך-הדין טל בנד היתה בקשה להוסיף עוד דברים, כמו סטטוס.
טל בנד: ברשותכם, שתיים-שלוש הערות לסעיף הזה.
טל בנד: קודם כול, אנחנו מברכים על ההוספה של הפרטים שאתם כבר מוסיפים, אני חושב שזה משביח את האיכות של המידע שהציבור מקבל, והוא צריך את המידע הזה כדי לראות איך להתנהל.
טל בנד: שתי נקודות שאני חושב שכדאי לשקול להוסיף אותן: האחת זה הסטטוס של בקשות הפטנט או הסטטוס של פטנט שמצוי בהתנגדות.
טל בנד: זאת אומרת, אם הוא מצוי בהתנגדות, מי המתנגד.
טל בנד: האם זה פטנט שהוגשה לגביו בקשת ביטול, מי המבקש.
טל בנד: חלק מהמידע הזה מצוי היום, אם אני לא טועה באתר, כדי לדעת שזה מצוי בהתנגדות - -
אסא קלינג: בנסח.
טל בנד: - - או בביטול, אבל זה לא מידע מספיק שלם.
טל בנד: גם בסימני מסחר אני חושב יש אותו מידע.
טל בנד: לכן, אם אפשר, את הפרטים המעטים האלה להוסיף.
אסא קלינג: אם אפשר רק להבין, מה לא מספיק במידע הניתן היום שהוא ניתן מעבר לתקנות.
אסא קלינג: כתוב שהבקשה היא בהתנגדות, כתוב שהוגשה בקשת ביטול, איזה מידע נוסף אדוני מבקש?
טל בנד: מי המתנגד, מי המבטל.
אסא קלינג: שמות הצדדים?
טל בנד: אני חושב שזה יספק.
אסא קלינג: אני רק אציין שאני לא בטוח שהמערכות התפעוליות שלנו כרגע תומכות בזה באופן מיידי בבקשות כאלה.
אברהם מיכאלי: אם אתה רוצה להוציא את התיק הספציפי של ההתנגדות, אתה לא תוכל לבקש ולהוציא את זה בלי הנסח?
טל בנד: אפשר.
אברהם מיכאלי: האם אין כאן פגיעה בצנעה?
טל בנד: אין, הכול פומבי.
טל בנד: יש כאן שני דברים: האחד זה הסטטוס, שממילא מציינים באתר, אבל אם זה מצוין באתר, אין סיבה שזה לא יצוין בתקנות.
טל בנד: זה אותו רציונל שהיה לנו בסעיף 18.
אסא קלינג: הנקודה היא השאלה עד כמה מידע צריך לפרט בנסח, מאחר שממילא לכשתיקון 12 ייכנס לתוקף כל המידע יהיה פתוח לעיון.
אסא קלינג: אם תרצה לבדוק מי המתנגד, תלך ותסתכל בתיק ותראה את כל הפרטים שרק תרצה, תראה גם בא-כוח.
טל בנד: האם גם תיק ההתנגדות יהיה סרוק באתר?
אסא קלינג: זה חלק מתיק הבקשה.
טל בנד: יכול להיות שאפשר יהיה להסתפק - - -
אברהם מיכאלי: לכן שאלתי אותך, עורך-הדין בנד.
אברהם מיכאלי: אם תכניס הכול לנסח, הנסח יהפוך לפנקס מאוד-מאוד מפורט.
טל בנד: אפילו אם לוקחים רק את מה שיש היום בנסח, שזה כולל את ההתנגדות והביטול, צריך שזה ישתקף גם בדרישה שבתקנות ולא שמחר מישהו ישנה את דעתו ויגיד שהוא מוחק את זה.
טל בנד: הלכנו לפי אותו היגיון כשדיברנו על דרישה לפי סעיף 18.
טל בנד: אני מזכיר לכם 18(1) ו-(2), שסעיף 18(2) מעוגן בחוזר רשם, והוועדה הכניסה את זה, בהסכמתכם, גם לנוסח החוק.
טל בנד: מה שאני מבקש זה שמה שממילא אתם מסוגלים מחשובית לתת לציבור ונותנים, שזה יהיה גם כתוב בתקנות.
אסא קלינג: אני רק אציין ש-145(5) שמתייחס לזה, "כל פרט אחר שנתבקש הרשם לרשמו, אם לדעתו יש לציבור ענין בפרסומו".
אסא קלינג: כך אנחנו נוהגים כבר כיום לגבי התנגדויות וביטולים.
אברהם מיכאלי: ההתנגדות נרשמת במלה או שאתם מפרטים?
אסא קלינג: "הוגשה התנגדות", זה מה שנאמר.
אברהם מיכאלי: הוא מבקש לפרט בשורה הזאת מי המתנגד וכו'.
טל בנד: זה מה שביקשתי.
טל בנד: לחילופין, אם זה יוצר קושי, אמרתי שלפחות את הסטטוס של ההתנגדות, שיהיה בין הפרטים שחייבים לפרסם.
טל בנד: מה שהרשם אומר לנו עכשיו שבפועל הוא עושה את זה, אבל אם מחליפו יחליט שהוא לא עושה את זה, הוא לא יעשה את זה.
אברהם מיכאלי: א', מקובל והגיוני שאם יש התנגדות שההתנגדות תירשם כדי שהמעיין ידע שיש התנגדות.
אברהם מיכאלי: אני חושב שההיגיון אומר שלא צריך לפרט הכול באותו נסח במקום, אלא אפשר עוד להיכנס לתיק.
אברהם מיכאלי: אתה אומר שהתיקון מאפשר לנו כל תיק להשוות, להבדיל מנסח מקרקעין שהיום אתה רואה עיקול, אתה לא מקבל את כל הפרטים בנסח, אתה הולך ומוציא תיק.
טל בנד: צמצמתי את בקשתי באופן שהפרט בתקנות יתייחס לסטטוס ההתנגדות ולציון - - -
אברהם מיכאלי: סטטוס מקובל והגיוני.
אברהם מיכאלי: שזה לא יהיה רשות, אלא שהרשם ירשום.
אברהם מיכאלי: לא רשאי, שהרשם ירשום כל סוג של פעולה.
אסא קלינג: במקום המלה סטטוס, אני מניח שנשתמש במלים "מצב הפטנט".
אברהם מיכאלי: במקום "הרשם לרשום" – לציין את הסטטוס של הבקשה.
טל בנד: הבקשה או הפטנט, לפי העניין.
נעמה מנחמי: איפה?
אברהם מיכאלי: סעיף 5.
טל בנד: תקנת משנה (5) זה תוספות של פרטים אחרים.
נעמה מנחמי: אני חושבת שהכוונה של עורך-הדין בנד היא לא להוסיף את זה בתקנת משנה (5).
אברהם מיכאלי: העיקר שיהיה ברור, שמה שמתאר את הסטטוס של הבקשה שיירשם כחובה.
נעמה מנחמי: עוךר-הדין בנד העביר נוסח.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מקבלים את כל מה שהוא העביר.
נעמה מנחמי: ברור שלא.
נעמה מנחמי: אנחנו לא מחויבים לקבל הכול, לפעמים אנחנו עושים את זה בטעות.
אסא קלינג: מפנים את תשומת לבי וצודקים לגמרי, שתקנה 145 מתייחסת לפנקס הפטנטים.
אסא קלינג: פנקס הפטנטים מתייחס לפטנטים שניתנו לאו דווקא לבקשות פטנטים.
אסא קלינג: הבקשה שבהתנגדות היא עדיין בקשה והיא טרם פטנט.
טל בנד: הפנקס שלכם כולל בקשות עם פרטים לגבי בקשות והציבור צריך את הפרטים האלה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שזה לא הפנקס לפי תקנה 145, אלא זה בתצוגה באתר.
אסא קלינג: זה המרשם.
אסא קלינג: המרשם שאנחנו מנהלים כסמכות מינהלית, מה שמוגש לנו.
אסא קלינג: לכן אני חושב שתקנה 145 אינה מתייחסת לסטטוסים שאדוני מבקש, למעט אולי בקשות ביטול.
יצחק אהרונוביץ': לא, בפרסום קיבול.
טל בנד: זה גם בקשה, זה גם בשלב של הבקשה.
אברהם מיכאלי: רגע-רגע, לאט-לאט.
טל בנד: אין עוד משהו.
שמרית גולן: יהיה בדיעבד המידע הזה - - -
אברהם מיכאלי: רבותי, בואו לא נדבר ביחד.
אברהם מיכאלי: מה שהוא אומר כרגע, אתה אומר שזה מופיע בפנקס אחר.
נעמה מנחמי: במרשם להבדיל מהפנקס.
אברהם מיכאלי: זה מופיע במרשם שמתנהל בנפרד?
אסא קלינג: פיזית זה אותו קובץ.
אסא קלינג: החלק הסטטוטורי של אותו מרשם הוא מה שכבר נרשם, דהיינו, תקנה 145 מתייחסת רק למה שכבר נרשם.
אסא קלינג: מה שלפני הרישום הוא מכוח פעולתנו כרשות מינהלית, ולמיטב ידיעתי, תקנו אותי אם אני טועה, אין חובה כזאת מפורשת בתקנות.
אסא קלינג: ברור שיש עלי חובה לנהל את זה - - -
שמרית גולן: - - - ביומן, בהודעות.
אסא קלינג: אני מנהל את זה כמרשם חי ושוטף.
אסא קלינג: אני לא אומר שזה מעבר לצורך, כי זה הצורך של הציבור, ואנחנו נותנים את השירות הזה.
אסא קלינג: מבחינת הכתיבה של התקנה, התקנה מתייחסת לפנקס לאחר מתן הזכות.
טל בנד: איפה מעוגנים הפרסומים הקיימים היום לגבי הסטטוס?
טל בנד: זה חלק מהיומן?
אסא קלינג: יש לך את היומן, 16, עכשיו יהיה גם 16א ו-26.
טל בנד: מה חוץ מזה, הפרסום האחר, למשל היום על הסטטוס?
טל בנד: הלוא בסופו של דבר הציבור צריך את המידע הזה.
אברהם מיכאלי: הוא רוצה לדעת את המידע הזה.
טל בנד: איך תקרא לו, זה לא חשוב.
אברהם מיכאלי: איפה יש פה הוראה מפורשת שיש חובה לפרסם את ההתנגדות?
אברהם מיכאלי: הוא רוצה את זה לדעת, הוא לא מתייחס לפטנט הרשום, הוא מדבר על הבקשה בדרך.
אסא קלינג: אנחנו קצת מדברים על משהו תיאורטי.
אסא קלינג: נכון לעכשיו, לאחר שייכנס תיקון 12 לתוקף, כל המידע הזה לגבי כל בקשה יהיה פתוח ממילא לעיון הציבור.
אסא קלינג: בקשה, שפורסם דבר הגשתה מכוח סעיף 16, נכנסת למרשם, וכל זה יהיה פתוח באופן אלקטרוני.
אסא קלינג: כלומר, כל המידע הזה יהיה זמין ויראו.
אסא קלינג: מי שייכנס אלקטרונית לתיק יראה את כל החומרים שהוגשו, יראה שורה שכתוב: הוגשה - - -
אברהם מיכאלי: איזו תקנה תתייחס לאותו מרשם, כך אתה קורא לו, לפי תיקון 12, שהוא כן יופיע?
אסא קלינג: סעיף 16א לחוק.
אברהם מיכאלי: זה לא סעיף 145.
אסא קלינג: לא, סעיף 145 הוא הפנקס, שמתייחס רק לאחר מתן - - -
אברהם מיכאלי: נעמה, האם תקנה 16 מספקת?
שמרית גולן: סעיף 16א לתיקון לחוק.
טל בנד: המידע לא יהיה זמין, כי אתם אומרים שאין חובה לפרסם את זה.
אסא קלינג: עד היום.
אסא קלינג: מה שעשינו היה מכוח המרשם כפעולתנו בתור רשות מינהלית.
אסא קלינג: בתיקון 12 כל המידע הזה יהיה פתוח לעיון הציבור.
טל בנד: עמדתכם כרגע שרק בקשה לביטול רלוונטית כאן?
אסא קלינג: כך נראה לי.
דוד רותם: 146.
טל בנד: ברשות אדוני, לא סיימנו את ההערות לתקנה 145.
טל בנד: אני באמצע.
דוד רותם: יש לך הערות?
נעמה מנחמי: אנחנו באמצע הדיון על ההערות.
טל בנד: הבנתי שעמדת הרשם היא שמה שאפשר להוסיף לתקנה 145 זה רק התייחסות לבקשה לביטול צו הארכה או ביטול פטנט, לא התנגדות.
אסא קלינג: הוגשה בקשה לביטול או הפטנט בוטל.
טל בנד: אם זה כל מה שאפשר להכניס, נצמצם לזה הערה אחת.
אברהם מיכאלי: הוא אומר שיהיה לך פנקס אחר.
טל בנד: אין פנקס אחר.
אברהם מיכאלי: לא, הוא אומר שלפי התיקון אתה תוכל - - -
טל בנד: לא, הוא אומר שאני אוכל לגשת ולראות הכול בעצמי.
טל בנד: אז למה צריך פה בכלל את הפנקס?
אברהם מיכאלי: צריך ליצור לגבי הבקשות שבדרך לוח אחר ששם יוכלו לראות.
אברהם מיכאלי: יש פטנטים רשומים ופטנטים שבדרך.
טל בנד: הערה נוספת לגבי אותו סעיף 145.
טל בנד: נדמה לי שבעבר ציינתם, אנשי רשות הפטנטים, שאתם מציינים לגבי פטנט שניתן על יסוד סעיף 17(ג), זאת אומרת, פטנט שניתן ללא בחינה, ובית המשפט כבר אמר שפטנטים כאלה צריך לבדוק אותם תחת זכוכית מגדלת.
טל בנד: איפה זה כתוב?
אסא קלינג: לא זכור לי שאמרנו את זה.
אסא קלינג: אולי מה שנאמר שלאחר פתיחת התיק לעיון, גם הנתון הזה ממילא יהיה פתוח.
טל בנד: זה כבר פטנט שניתן, למה הוא לא יהיה רשום בפנקס?
אסא קלינג: לא הבנתי את השאלה.
טל בנד: העובדה הרלוונטית שהוא לא נבחן, אלא ניתן לפי 17(ג).
שמרית גולן: זה לא רלוונטי בשלב של ההתנגדות.
דוד רותם: למה זה לא יופיע ב-145(2).
אסא קלינג: זה יופיע בתיק.
אברהם מיכאלי: לא, הוא אומר שיופיע - - -
טל בנד: יש פנקס, הגדירו מה הפרטים שיופיעו בפנקס, אותם פרטים חשובים.
דוד רותם: "שם האמצאה, תאריך הבקשה, תאריך פרסום".
טל בנד: כן, אדוני.
טל בנד: יש כאן רשימה שלמה של תנאים.
טל בנד: עכשיו מוסיפים להם עוד כמה תנאים.
טל בנד: והשאלה שלי, האם אפשר להוסיף גם את העובדה שהפטנט ניתן לפי סעיף 17(ג), זאת אומרת, הוא לא נבחן אף פעם.
טל בנד: זאת הערת אזהרה לציבור שאומרת שהפטנט הזה לא נבחן.
אסא קלינג: אני לא יודע מה טיבה של הערת האזהרה.
אסא קלינג: יש כאן פעולה של הבוחנים על-פי החוק.
אסא קלינג: אם תרצה שבמידה וסורבה הבקשה לפי סעיף 17(ג) והפעילו את 17(ד), האם גם את זה צריך לרשום?
אסא קלינג: אני חושב שחזקה שפטנט שנבחן הוא נבחן.
אסא קלינג: כמובן אפשר להסתכל על תיק הבחינה ולהשיג על מה שנעשה או לא נעשה.
אסא קלינג: אם נתחיל לכתוב את כל הדברים האלה בנסח הפטנט, בפנקס הפטנטים, אפשר לכתוב את כל סיפור הבחינה.
טל בנד: לא צריך להיסחף, אני לא ביקשתי 17(ד) ולא כלום.
טל בנד: פטנט שנבחן הוא נבחן, זה נכון.
טל בנד: הפטנט הזה, לפי 17(ג) לא נבחן.
דוד רותם: מי שירצה לדעת, ייכנס לפטנט הזה ויראה את התיק.
טל בנד: על זה אפשר להגיד, אדוני: לא צריך את הפנקס.
טל בנד: יש לנו כל הפרטים שמופיעים בסעיף 145 כולם בתיק.
טל בנד: הפנקס מרכז את אותם נתונים שרלוונטיים, כדי שמי שיסתכל לא יצטרך לעשות מחקרים.
אסא קלינג: סעיף 145 הוא נוסח של מה שהיה לפני כן, לפני שכל התיק היה פתוח.
טל בנד: אז תמחק את סעיף 145.
אסא קלינג: אם יש צורך למחוק.
אסא קלינג: אולי יש מקום למחוק, אולי צריך לראות איך הציבור משתמש במידע שנעמיד לרשותו, ואולי כרגע זה קצת מוקדם מדי למחוק אותו.
טל בנד: התיק היה פתוח גם קודם, כי זה פטנטים שניתנו, אסא.
טל בנד: התיק היה פתוח והתיק נשאר פתוח ובכל זאת המחוקק מצא לנכון שיהיה פנקס, מעבר לתיק, שירכז את הנתונים.
טל בנד: בפנקס הזה נקבעו מה הנתונים הרלוונטיים, ועכשיו השאלה למה אי-אפשר להוסיף גם את הצ'ופצ'יק הזה של 17(ג).
אסא קלינג: אני חושב שזה כבר מעבר לצ'ופצ'יק, זה כבר נכנס להליך הבחינה – מה נעשה בהליך הבחינה.
טל בנד: אתם יודעים איך זה נעשה.
טל בנד: מה הקושי?
טל בנד: אצלכם הרי זה רשום אם זה לפי 17(ג) או לא.
שמרית גולן: השאלה אם זה נבחן או לא נבחן היא לא יותר חשובה לך בשלב הקיבול מאשר לאחר מתן הקיבול.
טל בנד: בפסקי דין בבית המשפט, בהליך - - -
אברהם מיכאלי: הוא אומר שבמקום לבוא מראש ולבחון כל דבר, שייבחן רק את התיק הזה.
אברהם מיכאלי: יש בזה היגיון.
נעמה מנחמי: אתה לא מקבל?
שמרית גולן: היתה הערה נוספת של עורך-הדין טל בנד לגבי המינוח "מדינת האיגוד" שמופיע בפסקה (2).
שמרית גולן: תיקנו את זה בחוק, אני חושבת, ל"מדינה חברה".
שמרית גולן: בסעיף 145(2).
נעמה מנחמי: מה ההחלטה לגבי בקשתו של עורך-הדין בנד לגבי 17(ג)?
דוד רותם: הם אמרו שהם יחשבו.
שמרית גולן: אנחנו נשקול את זה.
שמרית גולן: נחזור עם תשובה.
דוד רותם: הם ישקלו ונראה.
דוד רותם: אנחנו ממילא לא גומרים היום.
דוד רותם: צריך עוד כמה ישיבות רציניות עד שנגמור את זה.
אברהם מיכאלי: אני חושב שנקים בכנסת ועדה לפטנטים.
נעמה מנחמי: נראה שוועדת החוקה הפכה להיות ועדה לפטנטים.
דוד רותם: אני חושב שאפשר להעביר את זה ללשכת היועץ המשפטי של הכנסת, והם יעשו הכול.
נעמה מנחמי: אולי לוועדת הכלכלה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שהם זמינים בימים אלה.
דוד רותם: זה רעיון טוב.
דוד רותם: לוועדת הכלכלה צריך להעביר את זה.
נעמה מנחמי: 146(א), רישום שינויים – "בקשה לרשום שינויי פרטים כאמור בתקנה 145(1) תוגש לרשם ויפורטו בה נימוקי הבקשה ויצורפו אליה ראיות לתמיכת הבקשה וכן האגרה שנקבעה, ורשאי הרשם לדרוש פרטים או ראיות נוספים להנחת דעתו כי אכן יש לרשום את השינוי המבוקש; הוגשה בקשה כאמור לתיקון טעות סופר, לא תיגבה אגרה בגינה".
דוד רותם: גם פה אתם צריכים שניים?
אסא קלינג: לעניין ההעתקים, נוריד העתק אחד גם כאן.
נעמה מנחמי: 148 – "בקשה לקבלת נסח מאושר מהפנקס תוגש בכתב ותצורף אליה האגרה שנקבעה.
נעמה מנחמי: " האגרה עומדת על 43 שקלים.
דוד רותם: כמה עולה נסח בטאבו?
אברהם מיכאלי: הנסח עולה יותר מ-60 שקלים היום.
דוד רותם: יותר מ-60 שקלים.
נעמה מנחמי: מאחר שהם בדרך כלל מבקשים אגרה אחת על ההעתק ועוד אגרה אחת על הנסח, כבר יוצא להם 90 שקלים.
דוד רותם: גם בטאבו זה כך.
נעמה מנחמי: תקנה 149, תיקון רשומות ומסמכים – "(א) בקשה לתיקון כל רשומה או מסמך שאין לגביה הוראה במקום אחר בחוק או בתקנות אלה, תוגש לרשם בעותק אחד" - נכון?
נעמה מנחמי: "- - - בצירוף האגרה שנקבעה ויפורטו בה התיקון המבוקש ונימוקי הבקשה; נוכח הרשם כי ראוי להתיר את התיקון, יפעל לפי הוראות תקנה זו.
נעמה מנחמי: " 233 שקלים האגרה.
נעמה מנחמי: פרק א'1: פרסום באתר האינטרנט.
נעמה מנחמי: תקנה 149א – "נקבעה חובה בחוק או על פיו לפרסם מידע באתר האינטרנט, יפורסם המידע באתר האינטרנט האמור בסעיף 166א לחוק".
נעמה מנחמי: סעיף 149ג – יימחק – "מידע שפורסם כאמור בתקנה 149א יועמד לעיון הציבור בפורמט אלקטרוני בספריית לשכת הפטנטים.
נעמה מנחמי: 152, בקשה להשמיע טענות – "המשיג שנמסרה לו תשובה לפי תקנה 151 רשאי, תוך חודש מיום שנמסרה לו התשובה כאמור, לבקש להשמיע טענותיו בפני הרשם; ביקש כך, יועיד לו הרשם מועד לשמיעת טענותיו ויודיע לו על כך לפחות עשרה ימים מראש, וזולת אם המשיג הסכים למועד קצר יותר".
נעמה מנחמי: גם כאן האגרה היא 2,000 שקלים.
נעמה מנחמי: הפרק הבא עוסק באמצאות ביטחוניות, ולא נגענו בו מאחר שהמתנו לתיקון 10, כנ"ל לגבי אמצאות בשירות.
נעמה מנחמי: יכול להיות שלא כדאי כרגע לגעת בהן.
דוד רותם: אנחנו נעצור פה.
נעמה מנחמי: רק דבר אחד.
נעמה מנחמי: מועד הערעור – "191.
נעמה מנחמי: ערעור על החלטה על פי החוק או תקנות אלה, שניתן לערער עליה בפני בית המשפט" – זה תיקון טכני, "יוגש" ולא "תוגש" – "יוגש תוך חדשיים מתאריך ההחלטה".
שמרית גולן: בסעיף 202א היה תיקון טכני.
נעמה מנחמי: זה תיקון של "בקניין" במקום "קניין".
נעמה מנחמי: עוד תיקון שעשינו, זה בתוספת הראשונה, תיקנו את הכתובת של רשות הפטנטים, שכבר אינה נכונה, רק כדי שלא יישלחו הודעות למקום הלא נכון, ואז הרשות תהיה אשמה באי-הגעתה של הבקשה.
דוד רותם: אנחנו נצביע על זה בישיבה הבאה.
דוד רותם: בינתיים נשכנע את המתנגדים פה להפסיק להתנגד.
נעמה מנחמי: בינתיים משרד המשפטים יבדוק שני דברים שנבקש לבדוק.
נעמה מנחמי: האחד זה 142 ו-143, והדבר הנוסף, הנושא של הסטטוס ב-145.
דוד רותם: להתראות.
דוד רותם: בוקר טוב, רבותי, התכנסנו כדי לגמור היום את תקנות מרשם האוכלוסין עם כל הצרות שיש שם.
דוד רותם: אני לא יודע למה איימה עלי מנהלת הלשכה שלך שאתה תגיע היום.
דוד רותם: אני רוצה להגיד לך, ממש נבהלתי אתמול, חשבתי לבטל את הישיבה.
אמנון בן עמי: אדוני, אבל לכל דיון הגעתי.
דוד רותם: אבל למה צריך להפחיד אותי ולהודיע לי?
אמנון בן עמי: חס וחלילה.
דוד רותם: "ראש רשות האוכלוסין יגיע לישיבה".
אמנון בן עמי: ככה נאמר?
דוד רותם: ככה נשלח לי אי-מייל.
דוד רותם: כן, מה עוד יש לנו?
תמי סלע: אז מה נותר לנו?
תמי סלע: יש שלושה סטים של תקנות.
תמי סלע: כזכור, אחד מהם: "רישומים בתעודת זהות" – בעצם עברנו שם על כל העניינים ולא נשאר משהו ששנוי במחלוקת, אלא יש פה רק ניסוח אחד שלא היה בפני הוועדה בנוסח האחרון – בעקבות עניין שעלה בישיבה האחרונה, וזה מה שמסומן בצהוב: "חתימה דיגיטלית".
תמי סלע: זה בא כדי להבהיר שזאת לא חתימה אלקטרונית במובן המשפטי אלא חתימה דיגיטלית במובן הטכנולוגי של העניין, ובאמת בהתאם לעקרונות התקן "ולאמור בתקנה 14 לתקנות מרשם האוכלוסין".
תמי סלע: זה מה שיש בעניין הזה.
דוד רותם: התקנות האלה אושרו פה אחד.
דוד רותם: תקנות מרשם האוכלוסין (תקופת תוקפן ופקיעת תוקפן של תעודות זהות), התשע"ב–2011
תמי סלע: ב"תקופת תוקפן ופקיעת תוקפן של תעודות זהות", בעצם היו כמה עניינים שנותרו – היה ויכוח שלא הוכרע סופית בעניין התקופה: 10 שנים או 15 שנים תוקף תעודות הזהות, התקופה הכללית, זה עניין אחד.
תמי סלע: אתה רוצה שאעבור על כולם ואחר כך נמשיך או שנעבור דבר-דבר?
דוד רותם: לא, אשאיר את זה על 10 שנים.
דוד רותם: משרד הפנים יצטרך להתמודד עם האוכלוסייה במדינת ישראל.
דוד רותם: זה שאתם לא מכניסים פה איזשהו סעיף על קשישים לא מוצא חן בעיני, אבל זו בעיה שלכם עם הציבור.
תמי סלע: העניין השני היה קיצור התקופה – לתת תעודה לתקופה קצרה מ-10 שנים.
תמי סלע: בעקבות הדיונים הוכנסו שתי עילות: אחת, שהחלו הליכים לביטול אזרחות והשנייה, שבמהלך שנה אחת המבקש איבד או נגנבה לו או הושחתה התעודה שלו שלוש פעמים או יותר.
תמי סלע: הבקשה שלך היתה שהדברים האלה יקבלו אישור של היועץ המשפטי לממשלה.
תמי סלע: ובעניין הזה נותר עוד דין ודברים לקיים, כי העמדה של משרד הפנים היתה שבעילה הראשונה היועץ המשפטי לממשלה בעצם מעורב ממילא כשהתקופה היא מעל שלוש שנים, ואין בעיה שהוא ימשיך להיות מעורב בזה.
דוד רותם: יופי, אז שיאשר את ההחלטה.
תמי סלע: כן, אבל יכולה להיות - -
נעמה פלאי: היועץ המשפטי רק - - -
תמי סלע: - - גם תקופה שהיא פחות משלוש שנים ובעילה השנייה בכלל היתה עמדה שלא - - -
נעמה פלאי: רק לתיקון – היועץ המשפטי לממשלה מעורב בהליכים שבהם מתבקש ביטול אזרחות בגין הפרת אמונים למדינה, לא בעניינים של שלוש שנים.
נעמה פלאי: זאת אומרת, ההליכים שבהם היועץ המשפטי לממשלה מעורב הם הליכים של ביטול אזרחות בגין מעשה של הפרת אמונים נגד המדינה.
נעמה פלאי: אז הוא מעורב, ואז אנחנו מבקשים שהוא יהיה מעורב גם ב - - -
תמי סלע: בעילה הראשונה אתם לא מתנים את זה בתקופת הקיצור אלא פשוט בעילה הראשונה - - -
נעמה פלאי: העילה הראשונה, כשהיועץ המשפטי ממילא מעורב לפי סעיף 11(ג) לחוק האזרחות, זה מה שנבקש לכתוב.
נעמה פלאי: והעילה השנייה של שלוש פעמים בשנה, אנחנו מבקשים שהיועץ המשפטי לממשלה לא יהיה חלק מהתהליך, הוא לא מעורב בתהליך הזה, אנחנו סבורים שזה לא נכון.
נעמה פלאי: אם הוועדה מבקשת - - -
דוד רותם: אני בטוח שזה נכון מסיבה אחת פשוטה: אני לא רוצה שתתעללו באנשים.
דוד רותם: אני אדם מפוזר, אתם העליתם לי את אגרת הרישיון על תעודת זהות, איבדתי אותה שלוש פעמים – מה אפשר לעשות?
דוד רותם: אני איש לא רציני.
דוד רותם: אז אתם תחליטו על דעת עצמכם?
דוד רותם: הפקיד יחליט?
נעמה פלאי: אנחנו סבורים שזה יסרבל מאוד את התהליך.
נעמה פלאי: ולכן, אם זאת עמדת הוועדה, אנחנו מבקשים להוריד את הסעיף הזה.
דוד רותם: אז נוריד את הסעיף הזה.
תמי סלע: את עילה שתיים או בכלל את הקיצור.
דוד רותם: נוריד את הסעיף.
תמי סלע: את סעיף קטן (ג)?
דוד רותם: את סעיף (2).
תמי סלע: את סעיף (2).
תמי סלע: אבל אני רוצה עדיין להבין לגבי (1), כיוון שעכשיו תיקנתם את ההתייחסות – העילה השנייה לגבי האובדן.
נעמה פלאי: רק אבהיר ואז - - -
תמי סלע: לגבי עילה (1), את אומרת: רק כשהוא מעורב לפי 11(ג).
תמי סלע: באיזה מצבים הוא לא מעורב, שהם כן נכנסים לעילה הראשונה?
נעמה פלאי: אסביר – הליכים לביטול אזרחות של תושב יכולים להיות במצבים שבן-אדם מציג מסמכים מזויפים; שקיבל את המעמד שלו על סמך תיעוד כוזב – במצבים האלה היועץ המשפטי לממשלה לא נמצא בתוך התהליך.
נעמה פלאי: יש הבחנה שם בין שני תהליכים: כאשר מדובר במצב שבו זה שלוש שנים מהמועד שבו הוא קיבל את האזרחות – שר הפנים מקבל את ההחלטה, מעל שלוש שנים – צריך לפנות לבית-משפט, אבל היועץ המשפטי לממשלה לא נמצא בתהליך הזה.
נעמה פלאי: היועץ המשפטי לממשלה נמצא בתהליך כאשר מדובר בביטול אזרחות בגלל הפרת אמונים למדינה.
תמי סלע: אבל פה הבקשה היא שהוא יהיה מעורב.
דוד רותם: אני רוצה שהיועץ המשפטי יהיה מעורב בכל מקרה של ביטול אזרחות ושמכוחה אתם לא רוצים לתת את תעודת הזהות ליותר משלוש שנים.
נעמה פלאי: אז אנחנו נבקש להוריד את כל סעיף (ג).
דוד רותם: אז אנחנו נוריד את כל הסעיף.
דוד רותם: אז תורידי את סעיף (ג) כולו.
תמי סלע: כל (ג).
דוד רותם: לא יודע למה שר הפנים מפחד שהיועץ המשפטי יהיה מעורב.
נועה ברודסקי-לוי: זאת גם העמדה של היועץ המשפטי לממשלה, שבהליכים שממילא הוא מעורב, אז אפשר לבקש - - -
דוד רותם: אני מוכרח לומר שראיתי שהיועץ המשפטי רצה להיות מעורב בכמה הליכים כשהעברתי הצעות חוק ולא רציתי אותו, אבל הוא בכל אופן רצה להיות מעורב.
תמי סלע: טוב, אז יהיו ל-10 שנים.
דוד רותם: כמו ביטול אזרחות למחבלים, שהוא לא היה מעורב, והוא רצה מאוד להיות מעורב.
קריאה: אז הנה, הוא מעורב.
תמי סלע: עניין נוסף שעולה כאן, אבל בעצם ההסדר באותו הקשר נמצא בסט הבא של התקנות, זה בתקנה 3.
תמי סלע: אחת העילות לפקיעת תוקף היא "קבלת הודעה מראש רשות האוכלוסין", אני מתייחסת ל-3(א)(4) בתקנות: "בדבר פגם בחתימתו האלקטרונית המאובטחת, או במערכות החומרה והתוכנה המנפיקות את התעודות האלקטרוניות לאימות, שיש בו כדי לפגוע במהימנות חתימתו או במהימנות התעודות האלקטרוניות לאימות שהוא מנפיק".
תמי סלע: פה היה לך חשוב להבין מה יקרה בעצם בסיטואציה – האם בכלל יכולה לקרות סיטואציה כזו ומה יקרה כש - - -
דוד רותם: זה יכול לקרות - -
תמי סלע: הכול יכול לקרות.
דוד רותם: - - בדקתי את זה, יש תקלה באישור האימות, ואז הם רוצים לבטל את תעודת הזהות.
תמי סלע: אבל בעצם ההסדר עצמו נמצא בתקנות הבאות שאקרא.
תמי סלע: פה זה רק אומר שתוקף תעודת הזהות יפקע בסיטואציה כזו ומה עוד יקרה – זה בעצם בהסדר שנמצא בסט הבא.
תמי סלע: מה שנותר לנו, אגב, גם בתקנות שכבר אישרת וגם באלה, זה להגדיר את מועד התחילה.
תמי סלע: אני לא יודעת מה כרגע המועד המבוקש, כי בעצם חלף זמן, אז זה היה ינואר.
דוד רותם: מה מועד תחילת התקנות?
אמנון בן עמי: אני מניח שאנחנו צריכים מבחינת כל ההליכים 30 יום.
נעמה פלאי: ממועד האישור בוועדה.
אמנון בן עמי: ממועד האישור בוועדה.
נעמה פלאי: זה יוצא - - -
דוד רותם: 30 יום מיום אישורן בוועדה, זה בסדר - -
דורית ואג: מיום הפרסום.
דוד רותם: - - או מיום הפרסום.
תמי סלע: כן, מיום הפרסום.
אמנון בן עמי: אז כ"ח סיון אם זה יוצא – פשוט אמרו כאן.
דוד רותם: מה זה כ"ח סיון?
נעמה פלאי: 30 יום זה ה-16 ביוני, זה יוצא שבת, אז אנחנו מבקשים עוד יומיים היערכות, אז זה יוצא ה-18 ביוני.
אמנון בן עמי: פשוט זה יוצא בשבת.
תמי סלע: לא, זה מיום הפרסום.
דוד רותם: זה מיום הפרסום ממילא.
תמי סלע: זה לוקח כמה ימים עד שזה מתפרסם, זה לא יהיה בשבת.
תמי סלע: בעד – פה אחד
דורית ואג: רגע, אישרנו?
דוד רותם: תקנות מרשם האוכלוסין (תעודה אלקטרונית לאימות), התשע"ב–2011
תמי סלע: בתקנות מרשם אוכלוסין "תעודה אלקטרונית לאימות" – בעצם גם עברנו על הנוסח חוץ מהטופס שעדיין צריך לקרוא.
תמי סלע: עניין אחד שמופיע בתקנה 2, פסקה (2), זאת האזהרה למבקש לגבי החובות המוטלות עליו כשהוא מבקש תעודה כזו אלקטרונית ומקבל אותה, הסכנות, האחריות לנזק שמוטלת עליו.
תמי סלע: אז אולי אקרא את פסקה (2) – יש פה עובד רשות אוכלוסין שהוא זה שמנפיק את התעודה ולפני שהוא מנפיק אותה הוא צריך, בין היתר, להזהיר את המבקש ב"התאם לנוסח המופיע בתוספת".
תמי סלע: פה זו תוספת שהוספנו שלא היתה בדיון הקודם: "ולדף הסבר שיימסר לו, בשפה פשוטה המובנת לו".
דוד רותם: לא, הוא לא יזהיר אותו בנוסח שבתוספת ולדף הסבר, אלא: וימסור לו דף הסבר.
נעמה פלאי: אנחנו מבקשים מהוועדה – זה חשוב לנו לא מתוך זה שאנחנו לא סומכים על הסברים שיינתנו, אלא מתוך רצון לאחידות ולזהירות, כדי שלא יהיה מצב שבו אדם יגיד: הסבירו לי לא טוב, לא הבנתי, הכריחו אותי, לא בחרתי באופן חופשי – שההסברים יינתנו בכתוב.
נעמה פלאי: זאת אומרת, שהמרכז יהיה הדף.
דוד רותם: אבל בואי נאמר ככה: הוא לא יזהיר אותו בהתאם לנוסח המופיע בתוספת ולדף הסבר, אלא: וימסור לו דף הסבר.
אמנון בן עמי: וימסור לו דף הסבר, בסדר.
תמי סלע: אז: יזהיר את המבקש בהתאם לנוסח המופיע בתוספת וימסור לו דף הסבר בשפה פשוטה - -
דוד רותם: המובנת לו.
תמי סלע: - - המובנת לו.
תמי סלע: ופה באמת הבנתי שמכינים דפים כאלה במספר שפות, אולי כדאי לדעת איפה זה עומד.
נעמה פלאי: דף ההסבר הזה - - -
תמי סלע: אם זה יהיה מוכן במועד תחילת תוקפן של התקנות.
דוד רותם: זה חייב להיות, כי אחרת האזהרה הזאת לא שווה כלום.
תמי סלע: השאלה איפה זה עומד באמת, אם הם כבר התחילו להכין.
דוד רותם: אם אין להם תרגום - - -
תמי סלע: אבל זה לא - - -
דוד רותם: הם לא יתחילו לעבוד על-פי התקנות עד שלא יהיה להם דף הסבר.
אמנון בן עמי: ברור.
נעמה פלאי: אנחנו התחייבנו לדף הסבר גם בצו שמסדיר את תקופת המבחן.
נעמה פלאי: דף ההסבר הזה יהיה מוכן בתחילת תקופת המבחן.
תמי סלע: באיזה שפות, אם אפשר לשאול, מכינים אותו?
אמנון בן עמי: חמש שפות.
נעמה פלאי: הדף יתורגם לחמש שפות.
נעמה פלאי: הוא יהיה בחמש שפות: עברית, אנגלית, ערבית, רוסית ואמהרית.
אמנון בן עמי: רוסית, אמהרית.
דוד רותם: החרדים לא מקבלים, לא צריך יידיש.
תמי סלע: התקנה הבאה שאני רוצה לקרוא, זו תקנה 10 לגבי "נוהל טיפול באירועי אבטחה והודעה לציבור על פגם במערכת", שהיתה קודם, אבל היא נוגעת לעניין שדיברנו עליו: "10 (א) ראש רשות האוכלוסין יכין נוהל לטיפול באירועי אבטחה במערכות החומרה והתוכנה של הנפקת התעודות האלקטרוניות לאימות.
תמי סלע: (ב) נודע לראש רשות האוכלוסין על פגם בחתימתו האלקטרונית המאובטחת, או במערכות החומרה והתוכנה של הנפקת התעודות האלקטרוניות לאימות, שיש בו כדי לפגוע במהימנות חתימתו או במהימנות התעודות האלקטרוניות לאימות המונפקות: יימנע מלהנפיק תעודות אלקטרוניות לאימות חדשות, עד לתיקון הפגם.
תמי סלע: (2) יבטל בהקדם האפשרי את כל התעודות האלקטרוניות לאימות שהנפיק אשר יש חשש" - - -
דוד רותם: זה לא נכון, זה לא תיקון הפגם.
דוד רותם: זה יחליף – עד להחלפתן.
דוד רותם: לא מתקנים את הפגם בחתימה אלקטרונית, האם אני צודק, אדוני המומחה?
יורם אורן: - - -
דוד רותם: מחליפים את התעודות, נכון?