GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורן פרסקי: אם הוא ירצה להביא לי ערבות חדשה - - -
דוד רותם: לא, אם הוא רוצה לעזוב.
אורן פרסקי: אז אני אחזיק את הפיקדון.
דוד רותם: אחרי 7 שנים הוא בא ולוקח את הכסף.
דוד רותם: זה יכול להיות רווח נקי כי הלשכה תצמיד לו את זה.
דוד רותם: כנאמן היא חייבת בהצמדה.
אורן פרסקי: יהיו רווחים על זה.
דוד רותם: בוודאי, בלשכה בוודאי יהיו רווחים.
דוד רותם: אבל כמה אתם רוצים כהוצאות?
עמי ברקוביץ: סעיף 7(1) מדבר על פסק דין חלוט והסעיפים האחרים לא.
עמי ברקוביץ: צריכה להיות האחדה.
אורן פרסקי: גם לגבי פסק הבורר וגם לגבי פסק חוץ.
אורן פרסקי: אין לי בעיה עם זה.
רן ונגרקו: בישיבה הראשונה היתה לי שאלה האם הכוונה בנוסח הזה זה שאי-אפשר לשעבד או למשכן או לעקל את הפיקדון הזה.
רן ונגרקו: או, לחילופין, אם מטילים עליו צו עיקול, אז למעשה הוא כבר לא עומד בתנאי הזה ולכן הפיקדון לא יכול לשמש - - -
אורן פרסקי: לא, צריך להיות חופשי מעיקול.
דוד רותם: אני לא בטוח שאפשר לעשות את זה בצו.
אורן פרסקי: גם אני חושב שלא.
אורן פרסקי: אני חושב שזה עניין של חקיקה.
אורן פרסקי: אחרת יבואו ויעקלו אותו.
עמי ברקוביץ: חוק הנאמנות הוא זה שמונע את העיקול לפחות מבחינת הנושים של הלקוח.
עמי ברקוביץ: זאת אומרת, ההגנות יהיו מכוח חוק הנאמנות.
עמי ברקוביץ: ההוראה הזאת בעצם משלימה את זה, היא לא יוצרת את זה.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: סעיף 3(ב) לחוק הנאמנות קובע שאין לרדת לנכסי הנאמנות אלא בשל חובות המוטלים עליהם הנובעים מפעולות הנאמנות.
דוד רותם: אתם הולכים לפינה.
דוד רותם: השאלה, אם זה כבר נכסי נאמנות?
דוד רותם: זה עוד לא נכסי נאמנות.
אורן פרסקי: יש פה שאלה.
פיני שחר: למה זה לא נכסי נאמנות?
דוד רותם: כי עוד לא הגיע הזמן לממש את זה, אז איך זה נכסי נאמנות.
דוד רותם: זה שזה חשבון נאמנות זה בסדר.
דוד רותם: מצידי אתה יכול לקרוא לזה איך שאתה רוצה.
דוד רותם: של מי הכסף בינתיים?
דוד רותם: מחר בבוקר אני עורך הדין הזר מודיע שאני עוזב.
פיני שחר: תקבל אותו בחזרה.
דוד רותם: אם כך, זה לא נכס נאמנות.
דוד רותם: אני חושב שאתם הולכים לפינה אם אתם הולכים לחוק הנאמנות.
אורן פרסקי: צריכים לחזק את הדבר הזה.
אורן פרסקי: הכיוון הוא נכון אבל צריך לתת לו תוקף בטוח.
אורן פרסקי: אני חושב שזה בחוק.
אורן פרסקי: יכול להיות בחוק לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: אני לא בטוח מה אני רוצה פה.
דוד רותם: הוא צריך להיות חופשי מכל שעבוד או משכון.
דוד רותם: עם זה אין שום בעיה כי כדי לשעבד אותו ולמשכן אותו זאת פעולה רצונית, הבנק לא ייתן לך את זה.
דוד רותם: עיקול בכל עת.
דוד רותם: אני הגשתי תביעה נגד עורך הדין וביקשתי לעקל.
דוד רותם: אני המבקש, אז יהיה עיקול.
אורן פרסקי: אבל יכול להיות שיבוא נושה אחר של עורך הדין מחוץ לארץ, יש לו תביעה של מיליונים נגד הפירמה הזאת והוא יעקל את זה.
אורן פרסקי: הוא לא הנפגע שהחוק הזה בא להגן עליו.
אורן פרסקי: מה אנחנו נוכל לעשות נגד העיקול הזה?
אורן פרסקי: לא נוכל לעשות כלום.
דוד רותם: צריך להכניס פה סעיף שאומר שאם מוטל עיקול יודיע הבנק ללשכה והלשכה תבטל את ההיתר.
דוד רותם: זה הכול, הוא יצטרך לחדש את זה.
לירז דמביץ-כהן: אז אין לו היתר להמשיך לעבוד.
אורן פרסקי: אני לא רוצה שהוא יתפספס.
דוד רותם: אין גבול לדמיון.
אורן פרסקי: עיקולים זה דמיון?
דוד רותם: עיקולים זה לא דמיון.
דוד רותם: אתה מדבר איתי על עורך דין זר, שיש נושא מחוץ לארץ שיטיל עיקול.
אורן פרסקי: אז הוא בא לפה כי היו לו בעיות מהימורים.
אורן פרסקי: הוא להגיש פסקי דין על עורכי דין מאנגליה שהיו עם הימורים ובאו לפה.
דוד רותם: לא יכול להיות שלעורכי דין יש הימורים.
דוד רותם: באמת, יש גבול.
אורן פרסקי: אני אראה לך אחר-כך את מראי המקום.
דוד רותם: לא להעליב את עורכי הדין, בבקשה.
דוד רותם: אני מכיר עורכי דין ישראלים שנושאים לאנגליה להמר אבל הפוך אני לא מכיר.
אורן פרסקי: יש לו נושים.
אורן פרסקי: הנושים האלה מחוץ לארץ יודעים שהוא ברח לפה והם מטילים עיקולים ואז הלך הביטחון.
אורן פרסקי: שיהיה בחוק, הפסקה הזאת.
דוד רותם: אבל אין לי עכשיו חוק.
דוד רותם: מי יגיש חוק?
אורן פרסקי: משרד המשפטים פה, הם מגישים חוקים כל הזמן.
דוד רותם: יש לי בשבילך הפתעה, לוקח להם זמן לעשות חוק.
אורן פרסקי: יש פה בעיה.
אורן פרסקי: אני פשוט רואה שלא יהיה לו תוקף כמו שאנחנו מתכוונים.
אלעזר שטרן: בכל מקרה, אם כן יהיה עיקול - - -
אברהם מיכאלי: או שהוא מביא ערבות חדשה או שמתבטל לו ההיתר.
דוד רותם: מתבטל לו ההיתר אבל בינתיים הוא כבר במקסיקו.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: במיוחד כשחוק הנאמנות כן חל.
עמי ברקוביץ: כשכתוב בכללי האתיקה שעורך דין מחזיק כספים בחשבון נאמנות נפרד, הוא לא נאמן על הכספים?
עמי ברקוביץ: הכספים הם לא בבעלותו מכוח דיני הנאמנות?
עמי ברקוביץ: אני פשוט שואל שאלת הבהרה.
דוד רותם: עורך דין שמחזיק חשבון נאמנות, אי-אפשר לעקל את זה.
דוד רותם: אפילו לא מס הכנסה.
עמי ברקוביץ: מה זה שונה מפה?
עמי ברקוביץ: שם זה כתוב בכללי אתיקה ופה זה כתוב בצו.
אורן פרסקי: זה לא כללי האתיקה שמשחררים את זה.
אורן פרסקי: אם זה משוחרר זה רק על-פי הסעיף הזה בחוק הנאמנות.
אברהם מיכאלי: הוא צודק.
אברהם מיכאלי: אם יש מניעה לעקל, צריך להכניס את זה בצו.
אברהם מיכאלי: יש היגיון במה שאתה אומר.
דוד רותם: לשם שינוי עמי צודק.
קארין שמעון: חשבון הנאמנות הוא על שם לשכת עורכי הדין.
קארין שמעון: היה מקרה שבית משפט הורה, בגלל שידעו מי עומד מאחורי הנאמנות ומי הנהנה בחשבון הזה, ניתן היה לשים יד על הכספים האלה.
דוד רותם: לא, אבל הוא לא הנהנה.
דוד רותם: אני הנהנה, הציבור הוא הנהנה.
אורן פרסקי: הציבור הוא נהנה.
אורן פרסקי: זה יהיה בעייתי.
דוד רותם: זה יהיה בעייתי?
דוד רותם: אני קודם כל אאשר את הצו ואם זה יהיה בעייתי אתם תחזרו אלי עוד מעט.
דוד רותם: הם יבדקו את זה, אתם תבדקו.
דוד רותם: אתם עורכי דין, מותר לכם גם לבדוק דבר בצורה רצינית.
אורן פרסקי: אני מסכים עם היושב ראש.
אורן פרסקי: אני לא מתנגד למה שכתוב פה, אני חושב שכתוב פה טוב.
אורן פרסקי: אני אומר שצריכים עוד איזה חיזוק.
דוד רותם: אורן, תלך הביתה, תבדוק את זה.
דוד רותם: אם כן, אתה תפנה לעמי והם יתקנו את החוק במקום אחר.
אברהם מיכאלי: ההערה שלך היא נכונה.
אברהם מיכאלי: לדעתי צריך להבטיח את זה מהזווית הזאת שלא ניתן יהיה לעקל כי הוא לא הנהנה יותר.
אורן פרסקי: יש כללים שצריכים ללכת יחד עם זה שאנחנו מחכים חודשים לתגובתכם.
אורן פרסקי: אנחנו רוצים להפעיל את החוק, אנחנו זקוקים לדברים.
פיני שחר: עד שהצו יהיה, אנחנו מעריכים - - -
לינדה שפיר: זה לא עד ש - - -
עמי ברקוביץ: זה הרבה יותר מידע מהתשובה שקיבלנו מכם על האפשרות להפעיל את הביטוח.
לינדה שפיר: עמי, בלי הקטנוניות הזאת, אתם יודעים שזה לא נכון.
עמי ברקוביץ: אתם קטנוניים כי את יודעת שאנחנו עושים את העבודה שלכם בהתקנת הכללים.
דוד רותם: בבציק, איזה הנחות רוצים עורכי הדין הזרים בישראל.
עמי ברקוביץ: את יודעת כמה שעות עבודה אני הקדשתי לכללים האלה?
עמי ברקוביץ: יותר מאשר כל עורכי הדין שלך ביחד.
דוד רותם: במה אנחנו יכולים להקל עליכם.
ברוך בבצ'יק: אנחנו רוצים לעבוד כבר.
דוד רותם: אין בעיה, אבל אתם רוצים לעמוד בכל הכללים האלה?
ברוך בבצ'יק: אם היינו יושבים בניו יורק היינו יכולים לקבל לקוח ישראלי בלי שום בעיה.
ברוך בבצ'יק: כשאנחנו יושבים פה פתאום יש כל מיני בעיות.
ברוך בבצ'יק: אני יכול לעשות מסמך ללקוח ישראלי הרבה יותר טוב ממישהו במשרד פה.
ברוך בבצ'יק: חבל על הציבור.
ברוך בבצ'יק: אני עליתי בשנת 1994 - - - .
דוד רותם: אני לא מבין, אתה רוצה שהצו יחול עליך?
ברוך בבצ'יק: רוצים לעבוד, ביטוח זה סביר, רוצים להיות נורמאלי.
ברוך בבצ'יק: עליתי ב-1994, אני גר פה.
ברוך בבצ'יק: מה הבעיה?
ברוך בבצ'יק: אני רוצה לעבוד.
ברוך בבצ'יק: תן לי ביטוח, תן לי לעבוד.
ברוך בבצ'יק: משהו סביר, לא כל התנאים של המשרד פה.
ברוך בבצ'יק: אני לא משרד ענק כזה, אני רוצה לעבוד.
ברוך בבצ'יק: לא דבר טיפש שהחוק אומר שבגלל שאני יושב פה אני לא יכול לעבוד.
ברוך בבצ'יק: תן לי לעבוד.
ברוך בבצ'יק: תיקח מאיתנו את האזיקים.
דוד רותם: חבר'ה, הם צודקים.
דוד רותם: זה נכון, עליהם צריך להטיל רק את חובת הביטוח.
עמי ברקוביץ: אולי להקל עליהם גם בתנאים המהותיים של הביטוח.
דוד רותם: אני הייתי מקל עליהם בכל דבר.
דוד רותם: מבחינתי הם כמו עורכי דין ישראלים.
דוד רותם: זה שהם לא עברו את הבחינה?
דוד רותם: אסון גדול.
עמי ברקוביץ: לפטור אי-אפשר אבל אולי לצמצם מאוד את התנאים.
ברוך בבצ'יק: דרך אגב, רציתי לעשות את הבחינה אבל אי-אפשר כי יש חוק ש-10 שנים אחרי אי-אפשר.
ברוך בבצ'יק: יש כל מיני דברים טיפשיים.
ברוך בבצ'יק: עשיתי כל דיני ישראל, עשיתי כל הסטאז''' ועכשיו אני לא יכול לעשות את המבחן כי זה 10 שנים.
דוד רותם: מה 10 שנים?
ברוך בבצ'יק: 10 שנים אחרי שאתה עולה.
דוד רותם: אורן, אי-אפשר לעשות בחינת סטאז'' אלא אחרי 10 שנים מיום שאתה עולה?
ברוך בבצ'יק: אני הייתי צריך לעשות סטאז' שוב פעם.
אורן פרסקי: כל הזמן נבחנים.
ברוך בבצ'יק: רק תן לי לעבוד.
עמי ברקוביץ: תוך 10 שנים מיום העלייה מותר לו לקבל פטור.
לינדה שפיר: יש מועדים לפטורים ויש מועדים להתמחות.
אורן פרסקי: אם הוא עבד 5 שנים בחוץ לארץ אז הוא כבר פטור מהבחינה.
אורן פרסקי: אם הוא עבד 10 שנים - - -
ברוך בבצ'יק: סליחה.
ברוך בבצ'יק: עברתי על זה עם רחל אופיר כשהייתי בניו-יורק אבל החוק לא אומר סדר שאם אתה עובד 5 שנים, קודם כל צריך לעשות דיני ישראל ואז סטאז' ואז עוברים 5 שנים.
ברוך בבצ'יק: רציתי לעשות את זה הפוך, עשיתי דיני ישראל וסטאז'.
ברוך בבצ'יק: והיא אמרה שאי-אפשר, למרות שזה לא בחוק.
ברוך בבצ'יק: למה עושים לנו כמה שיותר קשה?
ברוך בבצ'יק: אנחנו רק רוצים לעבוד.
דוד רותם: הם עושים את זה קשה לכולם.
ברוך בבצ'יק: אנחנו משלמים מס.
ברוך בבצ'יק: תן לי לשלם להם VAT, לעשות כסף למדינה כמה שיותר.
דוד רותם: מה הקשר של לשכת עורכי הדין ל-VAT?
ברוך בבצ'יק: אני שואל למה זה כל-כך קשה?
ברוך בבצ'יק: לי זה מאוד פשוט.
דוד רותם: גם לי מאוד קשה.
דוד רותם: רבותיי, מה אנחנו עושים עם עורכי הדין האלה?
דוד רותם: איך אנחנו מקלים עליהם.
אורן פרסקי: אנחנו מוכנים לבדוק כמה הסכום שמקובל.
אורן פרסקי: אם הסכום שמקובל על עורכי דין ישראלים הוא פחות מ-2 מיליון, נניח הוא 1.5, אם הם מוגדרים כתושבי קבע בישראל, אני מוכן להוריד את זה לאותו סכום של הישראלים.
ברוך בבצ'יק: אין לי אפילו 100,000 שקלים לשים על פיקדון.
דוד רותם: לא בפיקדון, ביטוח.
ברוך בבצ'יק: יש לי מיליון דולר בניו יורק.
עמי ברקוביץ: אפשר להקל עליו גם במישור של הבטוחות האחרות.
עמי ברקוביץ: אם הוא תושב מקומי - - -
אורן פרסקי: זה יכול להיות 1.5 מיליון.
עמי ברקוביץ: כותבים: על אף האמור בסעיף זה, היה המבטח - - -
דוד רותם: אתה יכול לעשות את זה במקום?
אורן פרסקי: אני חושב שזה תיקון חוק.
דוד רותם: לא, אני יכול לעשות את זה בצו.
אורן פרסקי: ה-2 מיליון לא נקבע בחוק?
קריאה: לא, רק חובת ביטוח.
דוד רותם: איך אנחנו מקלים עליהם?
אורן פרסקי: סעיף מיוחד לעורך דין זר שהוא תושב ישראל קבוע, במקום 2 מיליון, זה יעמוד על 1.5.
דוד רותם: למה 1.5 מיליון?
אורן פרסקי: זה מה שהישראלים מביאים.
דוד רותם: איזה ישראלים מביאים 1.5 מיליון.
דוד רותם: ישראלים לא מביאים ביטוח בכלל.
אורן פרסקי: הם מביאים.
דוד רותם: איזה מביאים?
דוד רותם: תראה לי כללים אצלכם שחייבים לעשות ביטוח, אני אדבר איתך.
אורן פרסקי: זה נמצא אצלם בטיפול.
דוד רותם: בסדר, אז אנחנו נקבע שהם צריכים שיהיה להם ביטוח כמו עורך דין ישראלי.
דוד רותם: זה חסר משמעות.
דוד רותם: אני רוצה להפוך אותם - - -
אורן פרסקי: החוק מחייב.
דוד רותם: מבחינתי הם לא עובדים זרים.
אורן פרסקי: הם כן.
דוד רותם: עזוב אותי מההגדרות שלכם.
אורן פרסקי: אפשר להקל עליהם אבל אי-אפשר להפר את מצוות החוק.
עמי ברקוביץ: החוק לא מונע, למשל, לתת הקלות במובן של פיקדון, במקום 2 מיליון זה יכול להיות 100,000 שקלים כי אתה לא נותן בכלל פיקדון.
עמי ברקוביץ: אם הוא עורך דין מקומי אז הרציונאל שהוא יברח לא קיים כאן.
דוד רותם: מה ממוצע הביטוח של עורכי הדין בלשכת עורכי הדין?
דוד רותם: את זה אתם יכולים לברר בדקה וחצי.
פיני שחר: עד כמה שאני זוכר זה בין מיליון למיליון וחצי שזה הבסיס.
פיני שחר: יש כאלה שגם קונים שכבה עליונה.
פיני שחר: שכבות נוספות.
לינדה שפיר: מי שעובד באמת קונה שכבות נוספות.
דוד רותם: אני רוצה להוריד בפיקדון ובערבות.
דוד רותם: מצידי זה יכול להיות 100,000 שקלים.
דוד רותם: הם גרים פה, יש להם בתים פה.
דוד רותם: תפוס לו את הבית, הוא כמוך.
דוד רותם: זה שהוא לא עבר את בחינות הלשכה זה לא משנה את הידע שלו.
דוד רותם: להיפך, לפעמים הידע שלו הוא יותר ולכן הוא לא מצליח לעבור את בחינות הלשכה.
דוד רותם: יש לו עודף כישורים.
אורן פרסקי: אם אתה רוצה להקל עד כדי כך, צריך שבאמת הוא יהיה כמונו.
אורן פרסקי: זאת אומרת, שזה לא סתם מישהו שיש לו תושבות שהוא פה ולא פה.
אורן פרסקי: הוא צריך להיות מישהו עם נכסים, תושב קבע.
עמי ברקוביץ: אורן, איך אתם בודקים תושב שצריך לקבל רישיון מקומי.
עמי ברקוביץ: הרי החוק קובע שתנאי להיות עורך דין זה תושב ישראל.
עמי ברקוביץ: איך אתם בודקים את זה?.
אורן פרסקי: אני לא יודע איך המנגנון בודק.
לינדה שפיר: אנחנו בודקים את זה בהצהרה ובמקרה של ספק אנחנו בודקים עם משרד הפנים.
לינדה שפיר: זה דבר שנבדק.
עמי ברקוביץ: למה אתם יכולים לעשות את אותה בדיקה?
דוד רותם: תעשו את אותה בדיקה עליהם.
דוד רותם: החבר'ה האלה בעצם היו לוקחים אזרחות וגומרים את הסיפור אבל נוח להם שהם מחזיקים דרכון אמריקאי והם נוסעים הלוך וחזור וכל הדברים האלה.
אורן פרסקי: הוא יכול להיות אזרח כפול.
אורן פרסקי: האמריקאים מאפשרים אזרחות כפולה.
אורן פרסקי: יש פה 150,000 אמריקאים שרוב רובם הם אזרחים ישראלים ואזרחים אמריקאים ויש להם שני דרכונים.
אורן פרסקי: זה לא דבר בעייתי בכלל.
דוד רותם: זה כן בעייתי, אני לא יכול להיות בעל שני דרכונים.
אלעזר שטרן: זה לגבי הפיקדון והערבות.
דוד רותם: רוצה לדעת מה הממוצע.
שרית שפיגלשטיין: לא כל-כך ברור מה ההתעקשות הזאת מצד לשכת עורכי הדין?
שרית שפיגלשטיין: מה החשש שלהם?
דוד רותם: לשכת עורכי הדין לא מתעקשת.
אורן פרסקי: החוק דורש את זה.
דוד רותם: אם החוק אומר שאנחנו חייבים לקבל ערבות או ביטוח או פיקדון, אז אנחנו צריכים לקבוע לגבי עורכי הדין האלה - - -
שרית שפיגלשטיין: נכון, אבל הוא לא מתייחס לגובה שלהם.
דוד רותם: לכן אני אומר שבצו אנחנו צריכים להתייחס לגובה.
שרית שפיגלשטיין: זה יכול להיות 200,000 שקלים.
דוד רותם: אמרתי 100,000 שקלים אבל השאלה היא מה אני עושה עם הביטוח.
דוד רותם: אם עורכי הדין הממוצעים בישראל יש להם ביטוח של חצי מיליון, אז אני רוצה גם מהם חצי מיליון.
דוד רותם: אין חובה אבל יש בפועל.
פיני שחר: נכון ל-2008 סכום הביטוח של עורכי הדין עמד על 2.1 מיליון שקלים.
פיני שחר: לטעמי זה לא השתנה מאז.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל זה למי שרשום בלשכה.
לינדה שפיר: במכרז שנעשה הורדנו את המחיר של הפוליסה.
אלי נקר: - - היו על חובת ביטוח אחריות מקצועית בוועד המרכזי 3 שנים אחורה.
אלי נקר: הגיעו להסכמה שזה 1.5 מיליון.
דוד רותם: האם עורכי הדין האלה, שהם עורכי דין זרים מבחינתכם, יכולים לעשות את הביטוח בלשכה או שזה רק לחברי לשכה?
אורן פרסקי: הפוליסה צריכה להתאים.
אורן פרסקי: זה התהליך שאנחנו צריכים לעבור.
אורן פרסקי: אם נעבור את זה יחד עם האוצר - - -
דוד רותם: אני רוצה שהוא יוכל לקנות את אותה פוליסה כמו עורך דין ישראלי.
שרית שפיגלשטיין: הם לא רוצים להכניס את זה למכרז.
אלי נקר: הבעיה היא שלעורך דין ישראלי אין את אותו " run off" שהכנסנו פה.
דוד רותם: גם הם לא צריכים את ה"run off" משום שהם פה.
אלעזר שטרן: לגביהם אפשר לחזור לנוסח המקורי שהציע האוצר.
דוד רותם: שמענו גם שעורכי דין ברחו מהארץ.
אורן פרסקי: ברחו לארץ.
דוד רותם: אני מכיר כמה עורכי דין שברחו מהארץ.
אורן פרסקי: אני רק מכיר אחד שהיה שופט.
דוד רותם: תבוא אלי אחר-כך, אני אתן לך כמה שמות.
אלעזר שטרן: אדוני, יהיה אפשר לחזור לגבי תקופת ה-run off" להצעה המקורית של האוצר, שאם אני זוכר נכון זה יהיה פלוס שנה.
אלעזר שטרן: בעצם לגבי הביטוח הורדנו את הסכום ל-1.5 מיליון וגם את העניין של ה"run off".
אורן פרסקי: ובלבד שהם תושבי קבע.
דוד רותם: בתנאי שהם תושבי קבע, בוודאי.
דוד רותם: תושבי קבע זה לא שהוא בא לפה לשבועיים והוא יושב בניו-יורק.
אברהם מיכאלי: יש הגדרה של 180 יום לתושבות קבע.
דוד רותם: אני רוצה שהוא יהיה עורך דין תושב קבע לפחות 3 שנים.
עמי ברקוביץ: מבחינת הטרמינולוגיה, מכיוון שחוק הלשכה מדבר על תנאי להיות עורך ישראלי זה תושב, עדיף להשתמש במונח "תושב" כדי לא ליצור סתירות.
אברהם מיכאלי: אין מושג של תושב קבע, יש תושב.
אברהם מיכאלי: תושב קבע זה בשפה של בני אדם.
עמי ברקוביץ: אז אם תרשמו תושב קבע - - -
אברהם מיכאלי: יש אזרח ויש תושב.
אברהם מיכאלי: יש הגדרה במשרד הפנים.
אורן פרסקי: שהוא יהיה תושב לפחות 3 שנים לפני הגשת הבקשה.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: מה עם הקלות ביתר הבטוחות?
אלעזר שטרן: עשינו להם 100,000 שקלים.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: בפיקדון גם?
הילה דוידוביץ-בלומנטל: בלי התקופה של ה-7 שנים?
אורן פרסקי: לעורכי דין ישראלים יש 1.5 מיליון וחצי.
דוד רותם: זה בביטוח.
דוד רותם: בביטוח השארתי את זה 1.5 מיליון כמו עורכי הדין הישראלים.
אורן פרסקי: 100,000 שקלים פיקדון זה לא נראה לי מספיק.
דוד רותם: כשתראה לי את עורכי הדין הישראלים עם 100,000 שקלים ביטחון, אני אשמח.
אורן פרסקי: זה לא מספיק, זה לא אחראי מבחינת הציבור.
דוד רותם: זה אחראי מבחינת הציבור.
דוד רותם: הוא גר פה בארץ.
דוד רותם: ההבדל היחיד בינו לביני זה שאני עברתי את הבחינה והוא עוד לא.
דוד רותם: זה כל ההבדל.
אורן פרסקי: זה כל ההבדל בינך לבין כל מי שלא עורך-דין במדינה.
דוד רותם: איזה מזל יש לאנשים האחרים.
אורן פרסקי: עדיין אנחנו צריכים להגן על הציבור.
דוד רותם: אני מגן על הציבור.
דוד רותם: כולנו יודעים מה הבעיה.
דוד רותם: גמרתי אתמול את הבחינות וקיבלתי את הרישיון.
דוד רותם: אני עסקתי בהוצאה לפועל בכל הסטאז' שלי ומחר בבוקר אני מקבל תיק על רצח המוני.
דוד רותם: מה, אני אגרום נזק קטן יותר?
דוד רותם: ואתם לא דורשים ממני שום ביטחון או בטוחה או כלום.
אורן פרסקי: אנחנו רוצים לדרוש אבל זה תקוע.
דוד רותם: איפה זה תקוע?
אורן פרסקי: במשרד המשפטים.
דוד רותם: על מה.
אורן פרסקי: הגשנו הצעה לחובת ביטוח לישראלים.
שרית שפיגלשטיין: אי-אפשר לעשות את זה בכללים, צריך לעשות את זה בחוק.
דוד רותם: מה הם ביקשו?
שרית שפיגלשטיין: הם ביקשו לתקן את הכללים, להחיל את חובת הביטוח בכללים.
שרית שפיגלשטיין: זה בלתי אפשרי.
אלי נקר: בואו נעשה סדר.
אלי נקר: הלכנו לשר המשפטים הוא אמר: אל תתקנו בחוק, עדיף לי שתתקנו בכללים.
אלי נקר: צוות בראשות קלינג גיבש את הכללים.
אורן פרסקי: עובדים על זה 3-4 שנים.
דוד רותם: יש כמה חברי כנסת שאין להם שום בעיה.
דוד רותם: תביאו את הכללים, נהפוך את זה לחוק ומיכאלי יגיש.
לינדה שפיר: יש לי את הנתונים.
לינדה שפיר: למקרה 1.47 מיליון ובמצבר 2.5 מיליון.
דוד רותם: בסדר, 1.5 מיליון, כמו שאמרנו.
לינדה שפיר: על פני הדברים אין בעיה לטפל גם בעורכי דין זרים תושבי ישראל.
לינדה שפיר: בדקתי כבר עם יועץ הביטוח ותכף נקבל תשובה.
דוד רותם: יוצא מן הכלל, אז תכניסו אותם גם לפוליסת ביטוח.
דוד רותם: עוד משהו, לפני שאני יוצא להפסקה ומצביע?
הילה דוידוביץ-בלומנטל: הערבות והפיקדון גם לא יהיו ל-7 שנים, נכון?
הילה דוידוביץ-בלומנטל: גם את ה-7 שנים של הערבות והפיקדון משמיטים.
אלעזר שטרן: אז לכמה זמן?
הילה דוידוביץ-בלומנטל: שנה.
אורן פרסקי: אי אפשר להשמיט.
דוד רותם: מה זה אי-אפשר להשמיט?
דוד רותם: אמרתי לך כבר, הוא מבחינתי בדיוק כמוני.
דוד רותם: אין שום הבדל בינינו.
דוד רותם: להיפך, אני מניח שבדרך-כלל החינוך המשפטי שלו הוא יותר טוב משלי ולכן הוא יהיה יותר רציני.
לינדה שפיר: תלוי איפה הוא למד.
דוד רותם: אני יודע איפה אני למדתי.
אורן פרסקי: כבוד היושב ראש מסתכל עליו אבל יבואו אנשים מאלבניה ויגידו שהם עורכי דין מאלבניה והם עכשיו תושבים פה.
אורן פרסקי: הם יבקשו להתחיל לפעול.
דוד רותם: ואיזה דין זר הם יתנו ייעוץ, בדין האלבני?
דוד רותם: שיתנו בדין האלבני.
אורן פרסקי: - אחר-כך אנחנו לא יודעים איך לסתום אותו.
דוד רותם: אתה יודע מה הבעיה היום?
דוד רותם: הבעיה היום היא שהולכים לעורך-דין ישראל שקיבל אתמול את הרישיון והוא נותן ייעוץ בחוק ההונגרי.
דוד רותם: זה יותר גרוע.
אורן פרסקי: שיהיה 3 שנים לפחות.
עמי ברקוביץ: החובה היא כל עוד הוא רשום?
אורן פרסקי: הרי המקרים לא נודעים עד לאחר זמן.
אורן פרסקי: הביטוחים האלה חייבים שתהיה תקופת "run off" מכיוון שאחרת אתה לא יכול.
אורן פרסקי: הביטוחים האלה הם הכי מסובכים שיש.
אורן פרסקי: אני לא מומחה ביטוח אבל קרה כל-כך הרבה פעמים שאתה מחליף חברה ואחרי שנתיים מישהו תובע אותך.
אורן פרסקי: אני מבטח אותך היום, אני לא ביטחתי אותך אז.
אורן פרסקי: אתה הולך לזה של אז, הוא אומר: ביטחתי אותה אז, המקרה מהיום, תלך להוא.
אורן פרסקי: זה דבר מסובך.
אורן פרסקי: אנחנו פותחים פתחים ונותנים פטורים כדי להיות נחמדים.
אורן פרסקי: אנחנו לא יודעים בפני מי אנחנו עומדים להיות נחמדים.
אורן פרסקי: אנחנו עושים טעות.
עמי ברקוביץ: הפטור הוא לא בגלל נחמדות.
עמי ברקוביץ: הפטור הוא כי הרציונאל היה של אדם שלא נמצא פה ונעלם ואז אפשר.
עמי ברקוביץ: לגבי מי שיושב כאן, הרציונאל הזה לא מתקיים, עם כל הכבוד.
אורן פרסקי: מי ייתן ערובה שהוא ימשיך לשבת?
דוד רותם: יש לך ערובה שאתה ממשיך לשבת כאן?
אורן פרסקי: ערובות אין לי.
דוד רותם: תודה רבה, אז מה אתה רוצה.
עמי ברקוביץ: הוא יושב פה כבר 3 שנים.
פיני שחר: רק כדאי לוודא, סעיף 3(3) צריך למחוק את הסיפה ואת המילים "מקרה ביטוח".
פיני שחר: בנוסח שהצענו זה מחוק.
פיני שחר: אני רוצה שגם בנוסח של הוועדה זה מחוק.
אורן פרסקי: אצלי זה לא נמצא.
פיני שחר: זה כמו בערבות ובפיקדון שאנחנו אומרים ש-2 מיליון זה 2 מיליון, אז גם בביטוח צריך להיות 2 מיליון, 2 מיליון.
דוד רותם: אבל אם מימשתי חלק מהפיקדון, הוא יצטרך להשלים.
אברהם מיכאלי: אתה רוצה לאשר להם היום או שאתה רוצה לחכות.
דוד רותם: אני רוצה לאשר להם את זה.
דוד רותם: תן להם לעבוד.
דוד רותם: בבצ'יק המסכן רוצה לעבוד.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: אבל צריך לנסח.
אלעזר שטרן: אנחנו נשב וננסח.
דוד רותם: למרות שתהיה לי בעיה לאשר משהו למשרד האוצר, אנחנו נאשר.
דוד רותם: זה בגלל שזה עמי.
אורן פרסקי: יש לנו המון אינטרסים פה.
אורן פרסקי: אנחנו בסך הכול משרתים ולוקחים אחריות, משמשים נאמנים ועושים את מלאכתנו, רק שכולם אוהבים שק חבטות.
דוד רותם: מי זה שק החבטות?
אורן פרסקי: לשכת עורכי הדין.
אורן פרסקי: לא אני קבעתי.
דוד רותם: לא אתה קבעת.
דוד רותם: אם אתה חושב שזה לא מגיע לכם, אני יכול להראות לכם שזה מגיע לכם ובצדק.
אורן פרסקי: אתה יודע את כמות ההתנדבות שיש בלשכת עורכי הדין?
אורן פרסקי: אנשים באים ונותנים מזמנם?
אורן פרסקי: בכל הוועדות, בכל המנגנונים?
אורן פרסקי: מישהו מוקיר להם על זה משהו?
אורן פרסקי: רק שק חבטות.
דוד רותם: לא, זה הלשכה, לא עורכי הדין.
דוד רותם: עורכי הדין הם לא שק חבטות.
דוד רותם: הצעת חוק נציב תלונות הציבור על שופטים (תיקון מס' 2), התשע"א-2011.
דוד רותם: איפה אנחנו נמצאים, גברתי היועצת המשפטית?
רות גורדין: בסעיף 1 לחוק.
רות גורדין: הוועדה החליטה להחריג את יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית לפי חוק הבחירות לכנסת, והכנסנו את זה בנוסח המוצע בסעיף קטן (1).
דוד רותם: לא רק יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, זה גם יושבי-ראש הוועדות האזוריות.
דוד רותם: כל שופט שעוסק בבחירות לא יהיה.
פרץ סגל: העמדה שלנו היא להסתייג מהעניין הזה.
דוד רותם: אתם רוצים שגם יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית יהיה כפוף - - -
פרץ סגל: אנחנו חושבים ששופט, בייחוד שופט מכהן, שופט בית המשפט העליון – צריכים לחול עליו כל כללי האתיקה בכל מקום שהוא, ואין מקום שהחוק יבוא ויאמר שבמקום פלוני הוא לא צריך להתנהג לפי הסטנדרטים האתיים הנדרשים.
דוד רותם: אתה מעמיד את יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית, או כל יושב-ראש ועדת בחירות, נתון ללחצים.
דוד רותם: זה מה שאתה עושה.
פרץ סגל: אני לא חושב כך.
דוד רותם: אני מבקש להכניס את זה.
דוד רותם: משרד המשפטים יגיש הסתייגות – יגיש הסתייגות.
רות גורדין: לחילופין אנחנו מציעים בסעיף 30(א1), שבו מוצע לקבוע תוספת, לקבוע בתוספת את כל הגופים, להכניס שתי רשימות במקום רשימה אחת: רשימה אחת של שופטים מכהנים או שופטים בקצבה שמכהנים בגופים שיהיו כפופים לנציבות, ורשימה שנייה של שופטים מכהנים, שעל אף שהם שופטים מכהנים בתפקידם כיושב-ראש ועדת בחירות, או איך שננסח את זה, לא יהיו כפופים לנציבות.
רות גורדין: האם מבחינת הניסוח נוכל להתיישר על זה?
פרץ סגל: מבחינת הניסוח אין ספק שהמקום המתאים יותר הוא סעיף 30 ולא סעיף 1.
פרץ סגל: מה שלא נראה לנו זה הכפילות הזאת.
פרץ סגל: אם אנחנו רוצים שזה יהיה באישור של הוועדה, הרי אין סיבה לעשות שתי רשימות.
פרץ סגל: די ברשימה אחת ומה שהוועדה חושבת שנכון לכלול ייכלל, וממילא אם היא לא תכלול - - -
רות גורדין: ההצעה לנוסח סעיף 30(א1) לא יכולה לכלול את יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית.
פרץ סגל: זו שאלה ניסוחית.
רות גורדין: אם נסכים על העיקרון, נתיישר על זה.
פרץ סגל: העיקרון מקובל, ואז לא צריך באופן ספציפי לקבוע את זה.
רות גורדין: עד כאן לסעיף 1.
רונית תירוש: מה סוכם?
אילן רויטר: זה לא יהיה בסעיף ההגדרות, אלא ברשימה.
פרץ סגל: זה יהיה ברשימה, ואם זה ועדת החוקה, לא צריך ספציפיקציה של ועדת הבחירות המרכזית.
אילן רויטר: ברשימה אחת, לא בכפל רשימות.
פרץ סגל: נבהיר את הנוסח, זו שאלה של נוסח.
אלעזר שטרן: צריך להבהיר בסעיף הסמכות.
אלעזר שטרן: יש לה סמכות גם לקבוע מי כן וגם לקבוע מי לא.
פרץ סגל: בסדר.
רות גורדין: הוחלט או בסעיף 1 או בסעיף 30.
רות גורדין: אני מבינה שאתם מעדיפים בסעיף 30, ולנו אין התנגדות.
רות גורדין: יוחלט על רשימה שלא תכלול בצורה כזאת או אחרת את השופטים העוסקים בבחירות.
פרץ סגל: זה יהיה לפי החלטה ספציפית של ועדת החוקה.
יחזקאל סיבק: לעניין סעיף 1.
יחזקאל סיבק: לשכת עורכי-הדין לא היתה כשהיה דיון.
יחזקאל סיבק: האם עלה העניין של שופט בדימוס לנוכח ההוראות בכללי האתיקה של שופטים שחלות בצורה כזאת או אחרת על שופטים בדימוס?
רות גורדין: סעיף 1 כולל שופט - - -
יחזקאל סיבק: לא מכהנים, שופט בדימוס.
פרץ סגל: הנוסח הוא "לרבות שופט בקצבה".
רות גורדין: הוא פנסיונר ולא ממלא שום תפקיד שיפוטי.
יחזקאל סיבק: אני מדגיש: שופט בדימוס שלא נכנס לאחת ההגדרות שנמצאות פה כרגע בסעיף.
רות גורדין: שופט פנסיונר שהלך לסופר ועקף בתור?
יחזקאל סיבק: אני אומר את זה מטעם אחד, כי בכללי האתיקה של השופטים יש סעיף שמתייחס לשופט בדימוס בלי שום קשר לשום תפקיד שהוא ממלא.
דוד רותם: שופט בדימוס שלא ממלא תפקיד – אין לנציב שום סמכות לגביו.
פרץ סגל: יש ועדת אתיקה.
מיכל רובינשטיין: כללי האתיקה יחולו והנציב לא.
יחזקאל סיבק: של מה?
פרץ סגל: אתה אומר שזה כללי האתיקה - - -
יחזקאל סיבק: כללי האתיקה של שופטים.
דוד רותם: תעזבו אותי עם כללי אתיקה על שופטים.
פרץ סגל: הם יפעלו לגבי כללי האתיקה.
יחזקאל סיבק: אני יכול להגיד לך שיש ויכוחים עם הנציב.
מיכל רובינשטיין: זה מספיק לצורך העניין.
מיכל רובינשטיין: זה מספק.
רות גורדין: אם נשים לב לסנקציות שהנציב יכול לנקוט הן לא כל כך רלוונטיות לשופט שכבר לא מכהן – לא נזיפה.
יחזקאל סיבק: זה נכון, גם כך הכללים מדברים על המלצה.
יחזקאל סיבק: הכללים לא מחייבים, אלא המלצה להתנהגות, אבל עדיין זה מותיר את הסעיף בכללי האתיקה של השופטים בלי שום גוף שמפקח על זה.
יחזקאל סיבק: כלומר, זו כמעט אות שמרחפת בחלל האוויר.
דוד רותם: אני סומך על לשכת עורכי-הדין, שכשהיא תחליט להתלבש על איזה שופט, היא תדע איך לעשות את זה.
דוד רותם: הם כבר ימצאו את הגוף...
מיכל רובינשטיין: בסעיף 1 נאמר: שופט כהגדרתו בחוק-יסוד השפיטה או שופט שיצא לקצבה.
מיכל רובינשטיין: זאת אומרת, שופט ושופט בדימוס.
דוד רותם: הכוונה היא לשופט בדימוס - - -
מיכל רובינשטיין: שממלא תפקיד.
רות גורדין: אנחנו עוברים לסעיף 2 לחוק.
רות גורדין: בסעיף קטן (2) הצעת משרד המשפטים, "התנהגות שופט שאינה הולמת את מעמדו כשופט שלא במסגרת מילוי תפקידו המכהן כאמור בפסקה (1)".
רות גורדין: אנחנו חשבנו שצריך להעביר את המלה "מכהן" בסמוך למלה "שופט".
רות גורדין: באופן הזה ניתן יהיה להגיש תלונות על התנהגות שופט מכהן, גם בגין מעשים שהתבצעו בתקופה שקדמה למינויו כשופט, וזאת רק אם יש בכך כדי להשליך על מעמדו כשופט, וזה לפי החלטת הוועדה.
אילן רויטר: יש בעיה עם הזהות.