GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: רבותיי, הישיבה סגורה.
יצחק הרצוג: אנחנו מתחילים.
יצחק הרצוג: שלום לכל המכובדים.
יצחק הרצוג: בפנינו שני חוקים שעולים מהקריאה הטרומית לקריאה הראשונה, שעוסקים בסוגיית אזורי הרישום ורישום נישואין וגירושין, על-פי פקודת הנישואין והגירושין (רישום).
יצחק הרצוג: חוק אחד הוא של חברת הכנסת פאינה קירשנבאום ואחרים, שגם אני חתמתי עליו, וחוק אחר הוא של חבר הכנסת עתניאל שנלר, כאשר אני מבין שהצדדים הגיעו להבנות ולהסכמות, ומטרת הדיון הזה היא להעביר את הצעות החוק האלה לקריאה הראשונה במהירות.
יצחק הרצוג: לאחר מכן, בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית נוכל לקיים דיונים יותר לעומק, אם יידרש הדבר.
יצחק הרצוג: האם אנחנו צריכים להציג משהו לצורך העניין או שאפשר ישר להתחיל בהקראה?
אלעזר שטרן: אפשר להתחיל לקרוא.
יצחק הרצוג: אולי ניתן ליוזמים, אבל אני לא רוצה נאומים.
יצחק הרצוג: חברת הכנסת קירשנבאום – קצר, חבר הכנסת שנלר – קצר, ואחרי זה אני אקריא.
עתניאל שנלר: זה בסדר גמור מבחינתי, רק שמבחינת הנוהל - - -
יצחק הרצוג: מה רצית?
יצחק הרצוג: מה לפי הנוהל לדעתך?
עתניאל שנלר: איך שאתה רוצה.
עתניאל שנלר: רוץ.
יצחק הרצוג: חברת הכנסת קירשנבאום, כמה מלים לפתיחה, חבר הכנסת שנלר – לפתיחה.
יצחק הרצוג: אחרי זה נוכל לקבל התייחסויות ממי שרק ירצה.
יצחק הרצוג: אני מברך את כל האורחים.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת שנלר ניסה לומר לך שהוותק הוא שלו.
יצחק הרצוג: הבנתי, אבל החוק שלך נורא ארוך.
יצחק הרצוג: ניתן ל-ladies, ברשותך - -
עתניאל שנלר: ladies first.
יצחק הרצוג: - - ואחרי זה, האמן לי, נפצה אותך בהמשך.
יצחק הרצוג: אתה מחוקק מצטיין בזכות עצמך.
יצחק הרצוג: בבקשה, חברת הכנסת קירשנבאום.
פניה קירשנבאום: אני רואה חשיבות רבה בחוק הזה שמדבר על פתיחת אזורי רישום.
פניה קירשנבאום: ואני רוצה לציין פה שרישום הנישואין יימשך ברבנויות.
פניה קירשנבאום: הדבר היחיד שיקרה שזה לא יהיה קשור למקום המגורים, וכל אחד מאתנו יוכל לבחור את המקום, את הרבנות שבה הוא יירשם לנישואין, ושם שהוא ימשיך לנהל את החיים היהודיים שלו.
פניה קירשנבאום: אני חושבת שזה יעזור להרבה זוגות למצוא את הרב שמתאים להם יותר, הרב שילווה אותם, ואני חושבת שהחוק הוא חשוב מאוד.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת שנלר, בבקשה.
יצחק הרצוג: אני רואה שפה פיתחת, לא רק את הרישום, אלא את מאגר מידע.
יצחק הרצוג: אם אפשר, כמה מלים על העבודה היסודית שעשית.
עתניאל שנלר: יש כאן שלוש נקודות שאני רוצה לציין לפני שיעברו על הסעיפים עצמם.
עתניאל שנלר: דבר ראשון, אני רואה בחוק הזה חוק פיקוח על רישום נישואין בעולם היהודי.
עתניאל שנלר: מי שרוצה להינשא כדת משה וישראל, הדברים צריכים להיות מפוקחים שלא תהיינה תקלות.
עתניאל שנלר: מצד שני, אנחנו כן רוצים ליצור פתיחות רבה מאוד מבחינת התהליך, מבחינת הפתיחות, שזה יהיה יותר נעים, יותר קל, יותר מתאים לכל זוג ביום היפה בחייו.
עתניאל שנלר: הערה שנייה.
עתניאל שנלר: בעולם המודרני מרכז מידע הוא כלי ניהול לאומי.
עתניאל שנלר: למרכז מידע יש משמעות גדולה מאוד על מנת לחסוך שאלות, לפעמים מביכות, לפעמים קשות ומיותרות אם יש מאגר מידע.
עתניאל שנלר: כמו שיש מאגר מידע ברכב, באוכלוסין, בכל דבר אחר, אין שום סיבה בעולם שלא יהיה מאגר מידע גם בתחום המעמד האישי.
עתניאל שנלר: זאת ועוד, רמת השירות בעולם המודרני חייבת להתבסס על מערכת של מידע הקיים, ולא רק על בסיס היכרויות אישיות.
עתניאל שנלר: צריך לזכור שרישום נישואין בעבר היה בקהילה ורב הכיר את כל קהילתו, ולכן הוא באמת היה הסמכות היחידה שיכולה היתה להכיר את כולם.
עתניאל שנלר: בעולם המודרני אנחנו רוצים לראות לצד הסמכות הזאת גם את המאגר הכללי, לצד הסמכות, כשאף אחד לא רוצה לגעת חס וחלילה בסמכות הרב.
עתניאל שנלר: לכן אני חושב שיש כאן שילוב מעניין של מאגר ופיקוח לצד שירות טוב לכל אחד על-פי תפיסתו והבנתו.
יצחק הרצוג: אני אגיד מה נוהל הדיון, כדי שהוא יהיה יעיל וממוקד.
יצחק הרצוג: הדיון הגדול יהיה כמובן אחרי הקריאה הראשונה.
יצחק הרצוג: למרות שאין חובה, נקרא את החוקים.
יצחק הרצוג: מי שיש לו הערות יעיר אחרי זה.
יצחק הרצוג: אל תתערבו תוך כדי הקראה, כדי שתשמעו.
יצחק הרצוג: מי שירצה לתת הערות ענייניות, נעשה את זה בשמחה.
יצחק הרצוג: הוועדה הזאת היא מאוד-מאוד מקצועית ויש לה צוות סופר מקצועי.
אורי מקלב: סליחה, אדוני, יש לי הצעה לסדר הדיון.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.
אורי מקלב: קודם כול אני רוצה להעיר על הצורה שנעשה הדיון הזה היום.
אורי מקלב: ראשית, אני חושב שזה ממש מחטף מכמה וכמה סיבות.
אורי מקלב: נוסח הדיון להצעה עלה לאתר האינטרנט ביום חמישי, כמה דקות לפני השעה 15:00, כאשר כולנו יודעים שבשעה 15:00 עוזבים את הבניין וחוזרים ביום ראשון בבוקר.
אורי מקלב: זה תקדים בהצעות חוק כאלה.
אורי מקלב: מי כמונו, חברי ועדת החוקה, יודעים שוועדת החוקה לא יושבת בימי ראשון בכלל על הצעות חוק חדשות.
אורי מקלב: אנחנו שואלים, מה הבהילות?
אורי מקלב: מה החיפזון?
אורי מקלב: איזה מחסום שהיה והשתחרר הביא את הדיון החפוז הזה?
יצחק הרצוג: חבר הכנסת מקלב, אתה יודע שזה היה על סדר-היום הרבה לפני יום חמישי.
אורי מקלב: לא הרבה לפני.
יצחק הרצוג: ראיתי את זה בעצמי ביום שלישי או רביעי.
יצחק הרצוג: יכול להיות שהתוכן לא היה - - -
אורי מקלב: ההצעה לנוסח הדיון היתה ביום חמישי בשעה 14:40.
יצחק הרצוג: על סדר-היום זה היה קודם.
אורי מקלב: זה היה על סדר-היום ביום רביעי.
יצחק הרצוג: קודם כול נסכם שזה היה ידוע לציבור.
אורי מקלב: היה הנוסח המקורי, שאין כמעט קשר בינו לבין הנוסח הקיים.
אורי מקלב: הנוסח שמגיע היום הוא נוסח שונה לגמרי מהנוסח המקורי של חבר הכנסת שנלר.
אורי מקלב: יש מה ללמוד בו, יש מה לעיין בו, צריך להתייעץ בנושא הזה.
יצחק הרצוג: זה לפני הקריאה הראשונה.
יצחק הרצוג: תסכים אתי שיהיה עוד הרבה זמן לדון בזה.
אורי מקלב: כל מלה שכתובה פה חשובה מאוד, גם לקראת הקריאה הראשונה.
אורי מקלב: אני חושב שהדברים צריכים להיאמר, לומר מה החיפזון שנעשה.
אורי מקלב: נגמרו המריבות, הדיונים והוויכוחים ויש הסכמות, אז מייד כולם צריכים להתכנס בזמן הזה?
אורי מקלב: דבר שני, מה הסיבה שוועדת החוקה דנה בחוק הזה?
אורי מקלב: זה חוק שבאופיו הוא חוק של משרד הפנים, ו צריכה לדון בו, לא ועדת החוקה.
אורי מקלב: החוק הזה במהותו ולפי הנוהל שייך לו, וקל וחומר, בן בנו של קל וחומר כאשר החוק הזה כבר נידון בו.
יצחק הרצוג: למרות שזה עבר ועדת כנסת, אדוני יודע.
אורי מקלב: קודם כול, ועדת כנסת או לא ועדת כנסת, אני שואל - - -
יצחק הרצוג: אנחנו בוועדת כנסת.
אורי מקלב: אנחנו מדברים כאן על חוק שצריך שעם ישראל ידע כמה בוועדת הכנסת הוא נעשה בחיפזון ואף אחד לא ידע.
אורי מקלב: על ההחלטה היו צריכים להגיש רביזיה, ובדקה האחרונה הגיעו רביזיה על החלטת ועדת הכנסת, כי זה לא היה על סדר-היום.
יצחק הרצוג: מה הדבר השלישי?
אורי מקלב: היום ועדת החוקה דנה בחוקים שלא קשורים לוועדת החוקה, קשורים לו.
אורי מקלב: השקפת העולם של יושבי-הראש היא זאת שמשנה את מהות החוקים?
יצחק הרצוג: מה עוד, אדוני?
אורי מקלב: יש לי עוד דבר או שניים.
אורי מקלב: אני מבקש לשאול בשקיפות מלאה, האם החוק הזה הוא חוק לכפרות?
אורי מקלב: הוא חוק ש"זה חליפתי, זה תמורתי"?
אורי מקלב: יש חוק אחד שהתקדם תמורת חוק מסוים, שאני יכול להגיד מהו, לעיני כל ישראל, לעומת חוק שמאפשר לרבנים הראשיים להתמודד בבחירות לרבנות הראשית.
אורי מקלב: תמורת החוק הזה מביאים חוק אחר, ולכן זה גם נידון פה.
אורי מקלב: אני שואל את השאלה המרכזית, האם חוק של פרסונה, חוק של מינויים ודברים כאלה, בא תמורת חוק ערכי?
אורי מקלב: חוק ערכי שבא לדבר על רישום נישואין, על דבר מהותי מאוד בהלכה היהודית, ומהותי מאוד לדעת אם זה כדת משה וישראל, יכול לבוא בתמורה לחוק שמדבר על דבר מאוד חשוב, אבל חוק של פרסונה, חוק של מינויים?
אורי מקלב: האם זה בא מול זה?
יצחק הרצוג: והדבר האחרון.
אורי מקלב: הדבר האחרון או אחד לפני האחרון.
אורי מקלב: חברים, זה לא רק הסכם בין החוק הזה לחוק השני.
אורי מקלב: אני חושב שעם ישראל צריך לדעת איזה חוק מגיע תמורת חוק אחר.
אורי מקלב: זה לא הסכם, זאת עסקה.
אורי מקלב: זאת עסקה שנעשתה, ובעסקה היו הרבה שלבים, כל שלב היה תמורת השלב השני.
אורי מקלב: לא התקדמו בשום שלב בחוק הראשון, ולכן לא התקדמו בחוק השני.
אורי מקלב: לא התקדמו, יאשרו את זה בוועדת הכנסת, היה אפשר לאשר את זה למליאה בקריאה הראשונה.
אורי מקלב: זה עסקה.
אורי מקלב: זה הזכיר לי אסוציאציות לא נעימות על איפה עושים עסקאות כאלה, והמהות היתה חוסר אמון.
אורי מקלב: אני חושב שפאינה או ישראל ביתנו שלא הסכימו לאשר את החוק הקודם בלי החוק הזה, היה להם באמת ממה לחשוש.
אורי מקלב: היה להם באמת מה לחשוש שש"ס או אחרים בקואליציה לא יסכימו לחוק הזה, והסיבה היא ערכית.
אורי מקלב: אני גם לא מבין איך יכול להיות, וגם ישראל ביתנו לא האמינו, לא הבינו, ואמרו: איך יכול להיות חוק שפאינה עצמה, שקבעו על זה כולם – הרבנים, הרבנות הראשית, רושמי הנישואין – שזה חוק פסול, חוק שמכרסם ברישום הנישואין, חוק שהמסר שלו לא נכון, בבת אחת, בן לילה מקבל הכשר.
אורי מקלב: איזה שינוי קרה שהוא קיבל פתאום הכשר, שבמקום ב-60 מקומות אפשר לרשום רק ב-15 מקומות?
אורי מקלב: האם זה עשה את השינוי המהותי לחוק הזה, שהיה אסור לו לבוא בקהל, ופתאום קרה משהו שמותר לו לבוא בקהל?
פניה קירשנבאום: לא, ב-15 מקומות - - -
יצחק הרצוג: גברתי, לא צריך.
יצחק הרצוג: אדוני, סיימת?
אורי מקלב: האם זה מה שעשה את השינוי?
אורי מקלב: האם דיברו במהות?
יצחק הרצוג: אם אפשר, לסכם.
אורי מקלב: זה שהם לא הסכימו, זה נכון.
אורי מקלב: אני שואל היום מה קרה.
אורי מקלב: זה שהחוק היום מגיע, הדבר הזה, הוא פסול במהותו.
אורי מקלב: אני חושב מה אתה היית עושה, אדוני היושב-ראש, כשחוקים אחרים היו מגיעים בהליך הזה, מה אתה היית אומר.
יצחק הרצוג: כזכור לך, אני חבר אופוזיציה.
יצחק הרצוג: אני מניח שאדוני היה מאוד-מאוד רוצה שעם ישראל יינשא כדת משה וישראל כמה שיותר, ואני משוכנע שהחוק הזה יעודד הרבה מאוד אזרחים וזוגות שעמדו להינשא בדרכים אחרות, להינשא כדת משה וישראל.
יצחק הרצוג: זאת דעתי.
יצחק הרצוג: אני מכבד מאוד את החרדות של ידידי - - -
אורי אורבך: החוק הוא יהודי, והחששות הן - - -
יצחק הרצוג: סליחה.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת מקלב, אני מאוד מכבד את זה.
יצחק הרצוג: ממילא וממילא זה עוד יעלה לקריאה הראשונה ולקריאה השנייה והשלישית, כך שיש לנו הרבה זמן.
אורי מקלב: גם לקריאה הראשונה יש משמעות, הרי אנחנו לא סתם עושים קריאה ראשונה.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך עוד שני דברים בעניין הזה.
אורי מקלב: לפי כל קנה מידה - - -
יצחק הרצוג: ביקשת הצעה לסדר, אני מזכיר לך.
יצחק הרצוג: קבעתי את כללי הדיון.
אורי מקלב: אני לא מדבר על המהות.
יצחק הרצוג: קבעתי את כללי הדיון, ואתה שינית אותם, ואני מכבד את זה בגלל הלחץ שלך, אז תסיים.
אורי מקלב: אתה יודע בעצמך שהדיון הזה נדחה, גם לא כל הגופים כאן, זה יום ראשון, זה נדחה מ-10:30 ל-12:30, לחברי כנסת יש עוד עיסוקים, יש להם מחויבויות, הם קבעו דברים ודברים ציבוריים.
אורי מקלב: אני קורא כאן לאנשי ש"ס, אני קורא לחברים שלי, שלא לקדש את קדושת הדין.
אורי מקלב: קדושת ההלכה כדת משה וישראל יותר חשובה מקדושת הדין.
אורי מקלב: הם יודעים את האמת, גם מי שמכיר את החוק - - -
אורי מקלב: כל החוק הזה, שאנחנו דנים עליו הרבה, אי-אפשר לקחת חוק שביום חמישי היה ידוע שהוא לא יבוא בקהל, חוק פסול, בלי תמיכה של רבנים, בלי של אנשי הלכה.
אורי מקלב: אני לא יודע איפה אנשי הרבנות הראשית, שאף אחד מהם לא תומך.
אורי מקלב: זה שאתה יושב כיושב-ראש צריך להעצים את זה.
אורי מקלב: אני מכיר וזוכר - - -
יצחק הרצוג: חבר הכנסת רותם בחוץ-לארץ, והוא ביקש שאני אקיים את הדיון הזה.
אורי מקלב: הדיון היה צריך להתקיים ב-10:30 וקבעו את זה ל-12:30 כדי שתוכל להגיע.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד דבר אחד.
אורי מקלב: זה לא נקרא "בית מחוקקים" אם אתה מקיים היום את הדיון.
אורי מקלב: אם תעשה הצבעה על החוק הזה, זה לא נקרא "בית מחוקקים", זה נקרא "בית הדילים".
יצחק הרצוג: תודה רבה, אדוני חבר הכנסת מקלב.
יצחק הרצוג: קודם כול, כפי שאמרתי, אנחנו נבקש מהייעוץ המשפטי לקרוא את החוקים בקצרה.
יצחק הרצוג: אל תתפרצו.
יצחק הרצוג: אחרי זה נקבל הערות מכולם, איש-איש אשר ידבנו לבו.
אלעזר שטרן: בגלל שהחוק של חברת הכנסת קירשנבאום הוא קצר יותר, אני מציע שנתחיל בו.
יצחק הרצוג: זה החוק של חברת הכנסת קירשנבאום ואחרים.
אורי מקלב: החוק של שנלר הוא חוק יותר ותיק.
יצחק הרצוג: כי כך התחלתי את הדיון.
אורי מקלב: תעשה סדר גם בדברים האלה.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת, אני מנהל את הדיון, לא אתה.
אורי מקלב: אבל מקובל - - -
יצחק הרצוג: אתה תוכל להעיר.
יצחק הרצוג: כבר הודעתי שאחרי הקראה כולם יוכלו להעיר.
יצחק הרצוג: עכשיו החוק של שנלר ייקרא, זה הכול.
יצחק הרצוג: דיברנו על זה לפני שבאת.
יצחק הרצוג: חבל שלא היית פה.
אורי מקלב: בן אדם יכול לאחר בדקה-שתיים.
יצחק הרצוג: הסכים חבר הכנסת שלנר - - -
אורי מקלב: אני יודע שגם ההסכמות - - -
יצחק הרצוג: מה זה משנה?
יצחק הרצוג: למה זה משנה?
יצחק הרצוג: תגיד לי.
אורי מקלב: זה משנה.
יצחק הרצוג: אני אצביע על החוק של שנלר ראשון, בסדר?
אורי מקלב: החוק הזה נמצא - - -
יצחק הרצוג: אני מנהל את הדיון.
אורי מקלב: זה גם לא לפי הנוהל.
יצחק הרצוג: אז תלך לבית משפט נגדי.
אורי מקלב: לא בית משפט.
אורי מקלב: אתה הרי - - -
יצחק הרצוג: אני ניהלתי את זה בתום לב.
יצחק הרצוג: לא היית פה בהתחלה.
יצחק הרצוג: אמרתי שהיות שהיא אישה, הוא הסכים.
יצחק הרצוג: אני מסכים.
יצחק הרצוג: קיבלתי על עצמי את האחריות.
יצחק הרצוג: הוא ביקש לקרוא את זה ראשון.
אורי מקלב: הסיכומים לא היו כאלה.
יצחק הרצוג: מה הקשר בכלל?
יצחק הרצוג: זה ממילא מוצמד.
יצחק הרצוג: אתה כן עומד בסיכומים?
יצחק הרצוג: אז בסדר.
יצחק הרצוג: תקרא את הצעת החוק של חבר הכנסת שנלר.
אורי מקלב: היה מדובר שקודם כול החוק הזה.
יצחק הרצוג: בסדר, אנחנו מעלים אותם ביחד.
אורי מקלב: אחרי ההקראה של החוק הזה, תקרא את החוק של שנלר.
יצחק הרצוג: עכשיו קוראים את החוק של שנלר, רק ניתן לו להישמע.
יצחק הרצוג: קודם כול, תודה.
יצחק הרצוג: כפי שאמרתי אין רבותא מה נקרא ראשון.
יצחק הרצוג: אני מבקש התייחסויות.
יצחק הרצוג: אני מבקש התייחסויות בקצרה, לא נאומים פוליטיים חוצבי להבות.
יצחק הרצוג: הערות לנוסחים.
יצחק הרצוג: אחר-כך יהיה אפשר לקבל התייחסויות כלליות.
יצחק הרצוג: קודם כול, הערות.
יצחק הרצוג: אני אתחיל עם עורך-הדין יעקבי, היועץ המשפטי של הרבנות הראשית.
שמעון יעקבי: של בתי הדין הרבניים.
יצחק הרצוג: מבחינתי אתה גם של הרבנות הראשית.
שמעון יעקבי: תודה, אבל אני לא.
יצחק הרצוג: אני מתייחס, אני מניח, לחוק של חבר הכנסת שנלר.
שמעון יעקבי: אני מתייחס רק אליו.
יצחק הרצוג: זו עבודה מקיפה ויפה.
שמעון יעקבי: לגבי ההגדרה בסעיף 3א(א), החלטת רב רושם נישואין.
שמעון יעקבי: המשמעות של ההגדרה שמגיש התנגדות לא יוכל לערור בבית דין רבני על החלטה לאשר את הבקשה, וזה קשור לסעיף קטן (י) בהמשך, ושם נאמר, שבני זוג, שרב רושם נישואין, דחה את בקשתם להירשם לנישואין, רשאים לערור.
שמעון יעקבי: המשמעות היא שהם רשאים לערור, אבל מגיש התנגדות אינו רשאי לערור בפני בית דין לעל דחיית התנגדותו.
יצחק הרצוג: הנקודה ברורה.
יצחק הרצוג: מה אתה אומר על זה, חבר הכנסת שנלר?
עתניאל שנלר: יש כאן שאלה מאוד יסודית.
עתניאל שנלר: אני אענה עליה בצורה שתנסה למלא את החלל הזה, כי יש כאן שאלה מהותית.
עתניאל שנלר: מחר אני רוצה להתחתן, ומגישים התנגדות 20 איש.
עתניאל שנלר: על-פי התפיסה שמציע הרב יעקבי, הרי אז הרושם – עוד מעט הוא יגיע לזה – יצטרך לנמק בכתב מדוע לא מקבלים את התנגדותי, ובעצם כל ספק שיהיה למישהו או מי שירצה לעצור מישהו, הכול ילך לדיונים בבית דין.
עתניאל שנלר: כך למשל, אם הרב של המועצה שלי מקבל את גיורי הרב דרוקמן, ורב אחר, למשל אתה, לא מקבל את גיורי הרב דרוקמן, ואתה מתנגד לרישום שלי, אוטומטית כל התיקים ילכו לבתי הדין.
עתניאל שנלר: זאת אומרת, ייווצר מצב שבתי הדין - - -
אורי מקלב: הוא לא יכול לענות לו על זה?
אורי מקלב: הוא יענה לו שעליו מקובל הגיור של דרוקמן.
אורי מקלב: הוא צריך לתת תשובה.
עתניאל שנלר: יש כאן שני היבטים: היבט אחד שהעלה הרב יעקבי – הוא יגיד את זה עוד מעט – לגבי הנימוקים, והיבט שני – רשות הערעור.
עתניאל שנלר: עכשיו הרב יעקבי דיבר על הערר, לכן אמרנו שמי שרשאי לערער הוא זה שלא מקבל את השירות, זאת אומרת, אתה לא רשאי להירשם.
עתניאל שנלר: האם אחר-כך בעתיד אפשר אולי לחפש דרך לפנות לרב הראשי או משהו כזה - - -
יצחק הרצוג: ממילא נשמע את כל ההסתייגויות.
יצחק הרצוג: כרגע יש הבנה, אבל זה באמת יבוא לדיון מקיף לדעתי בוועדה אחרי הקריאה הראשונה.
יצחק הרצוג: אני מבקש מאוד לשמוע את כל ההערות.
יצחק הרצוג: בבקשה, מה ההערה הנוספת?
יצחק הרצוג: זאת הערה מעניינת - - -
אורי מקלב: זאת הערה מהותית מאוד, היא שמה לקלס כל מה שחבר הכנסת שנלר כתב.
יצחק הרצוג: היא לא שמה לקלס.
יצחק הרצוג: אל תגיד שהיא שמה לקלס.
אורי מקלב: תשמע, אדוני, אנחנו בכל אופן מצויים בחוק הזה הרבה זמן.
אורי מקלב: זה היה קיים עד היום.
אורי מקלב: רק עכשיו, לקראת הגרסה הזאת זה לא הופיע.
אורי מקלב: כל המשמעות והכוונה של חבר הכנסת שנלר, להניח לרב שמאפשר רישום נישואין, גם לא במקום המגורים של אחד מבני הזוג, ובתנאי שאותו רב, אותו רשם נישואין במקום המגורים שלהם יוכל לערער, יוכל להביא את דברו.
אורי מקלב: ברגע שאתה נותן לו אפשרות להגיד את דברו, בלי שצריך להתייחס אליו, בלי שצריך לענות לו ובלי שצריך לנמק, איזו משמעות יש לכך שבמשך תקופה ארוכה אתה אומר שאתה רוצה לתת לזה משקל?
אורי מקלב: אתה מעקר הכול, אין בזה שום תועלת.
יצחק הרצוג: ניתן לחבר הכנסת שנלר להגיב.
יצחק הרצוג: זאת הערה חשובה.
עתניאל שנלר: חבר הכנסת מקלב צודק, שהמהות היא שמי שרשום במקום מסוים, יהיה לרב במקום רישומו מקום לרב לומר את דברו.
עתניאל שנלר: המודל של בית הדין הוא הבעיה.
יצחק הרצוג: זה יחייב פתרון.
עתניאל שנלר: אני אציע פתרון.
יצחק הרצוג: אני חושב שהוועדה באמת רושמת בפניה שהנקודה הזאת צריכה פתרון.
אורי מקלב: אתה מכיר מישהו שיש לו זכות לערער והוא לא מקבל תשובה מנומקת - - -
יצחק הרצוג: חבר הכנסת מקלב, קיבלנו את העובדה.
אורי מקלב: שאלה הכי פשוטה.
אורי מקלב: האם אתה מכיר מישהו שיש לו זכות לערעור והוא לא מקבל תשובה מנומקת - - -
יצחק הרצוג: יש היגיון בהערה, חד-משמעית, וזה יצטרך להיסגר בדיון הבא.
אורי מקלב: בדיון הזה.
אורי מקלב: אתה לא יכול להגיע לקריאה הראשונה בלי תיקון לזה.
יצחק הרצוג: עורך-הדין יעקבי, בבקשה.
שמעון יעקבי: אני מקדים שההערה הבאה שלי, אם היא לא מתקבלת, לדעתי אי-אפשר להעביר את הצעת החוק בקריאה הראשונה.
אורי מקלב: לפני הקריאה הראשונה.
יצחק הרצוג: בוא נשמע מה זה.
שמעון יעקבי: ההערה הבאה.
שמעון יעקבי: יש הגדרה של רב רושם נישואין – ונאמר פה שרב שמונה כרושם נישואין, לפי סעיף 2 לחוק הרבנות הראשית לישראל – ההגדרה כשלעצמה היא בסדר גמור – כשקוראים אותה יחד עם סעיף קטן (ב), "בני זוג יהודים המבקשים להינשא על פי דין תורה, רשאים להירשם לנישואין אצל רב רושם נישואין" וקוראים את סעיף 2 לחוק העיקרי לפקודה, שהוא לא נמצא בפניכם, שמגדיר את הרשות הרושמת "הרב, בנישואין לפי דיני ישראל", יוצא שמבלי משים, ואין לי ספק שחבר הכנסת שנלר לא התכוון לכך, וגם מי שניסח את הנוסח הזה לא התכוון לכך, אבל בשוגג ומבלי משים אנחנו פותחים פה פתח לשני סוגים של רישום נישואין של יהודים בישראל.
יצחק הרצוג: תסביר לי, לא הבנתי.
יצחק הרצוג: אני מנסה להבין.
יצחק הרצוג: אני מוכן להבין כדי שלא תהיה שגגה בפני המחוקק.
יצחק הרצוג: פה כתוב: "רב רושם נישואין" – רב שמונה כרושם נישואין לפי סעיף 2(6) לחוק הרבנות הראשית לישראל.
שמעון יעקבי: נעזוב רגע את ההגדרה הזאת.
שמעון יעקבי: בחוק הראשי כתוב - - -
יצחק הרצוג: כתוב, ראיתי, רב לפי פקודת הנישואין והגירושין.
יצחק הרצוג: נו?
שמעון יעקבי: לפי דיני ישראל.
שמעון יעקבי: יש לנו הגדרה אחת לגבי רב שהיא לגבי כל הפקודה - - -
יצחק הרצוג: צריך לעשות סנכרון.
יצחק הרצוג: מה אתה אומר על זה?
יצחק הרצוג: נתקן את זה, זה הגיוני.
יצחק הרצוג: אין לנו כוונה לשנות סדרי עולם בדיון הזה.
אלעזר שטרן: ההערה שמעיר עורך-הדין יעקבי היא נכונה, אבל המצב הזה קיים כבר היום, כי הרי סעיף 2(6) לחוק הרבנות הראשית, עם ההגדרה של רב רושם נישואין, קיימת כבר כיום, והפרשנות הסבירה של 2(6) לחוק הרבנות הראשית, פלוס סעיף 2 לפקודת הנישואין והגירושין (רישום) – הסנכרון שבין שני הסעיפים האלה, הפרשנות הסבירה של זה היא שיש רק - - -
עתניאל שנלר: ההערה הזאת היא סופר צודקת, אני מסכים לקבל אותה על פניה.
יצחק הרצוג: בהגדרת רב אפשר לרשום: גם רב כמשמעותו בפקודת הנישואין והגירושין?
אלעזר שטרן: פשוט להוסיף בסוף, "שהוא הרשות הרושמת".
שמעון יעקבי: נראה לי שעדיף להגדיר למעלה, לתקן את סעיף 2 ולכתוב שם "הרב – בנישואין לפי דיני ישראל, כמשמעותו בחוק הרבנות הראשית".
יצחק הרצוג: למה לא הפניה כרשות רושמת לפי פקודת הנישואין והגירושין, ונגמור עניין?
שמעון יעקבי: אנחנו נמצאים בפקודה.
שמעון יעקבי: הרי החוק הזה נכנס לפקודה.
אלעזר שטרן: אפשר בהגדרה שאנחנו מוסיפים, בסיפה שלה, לכתוב "שהוא הרשות הרושמת".
שמעון יעקבי: שהוא הרשות הרושמת לפי סעיף 2.
יצחק הרצוג: לפי סעיף 2.
שמעון יעקבי: זה בסדר.
יצחק הרצוג: פרץ סגל, יש לך הערה על זה?
יצחק הרצוג: על הסעיף הזה בלבד.
פרץ סגל: כן, על הסעיף הזה.
פרץ סגל: הרשות הרושמת לפי הפקודה, ובמקביל גם בדתות האחרות, זה מי שעורך את החופה בדת היהודית, זה איננו מי שרושם את הזוג לקראת הנישואין.
פרץ סגל: כלומר, אנחנו למעשה מוסיפים לפקודה הוראות איך נרשמים לקראת הנישואין.
פרץ סגל: זה לא קשור כלל וכלל לרב עורך הנישואין, כי ההגדרה: רשות רושמת, הקאדי או מישהו אחר.
פרץ סגל: כלומר, צריך להבחין בין שתי פונקציות.
פרץ סגל: פה הפונקציה של רב רושם נישואין זה פונקציה לפי חוק הרבנות הראשית, מי שרוצה להירשם, ואחר-כך הוא הולך - - -
יצחק הרצוג: כלומר, אתה לא מקבל את ההערה של עורך-הדין יעקבי.
יצחק הרצוג: האם זה מה שאתה אומר?
פרץ סגל: אי-אפשר לעשות פה השוואה בין שני אנשים, כי אלה שתי פונקציות שונות.
פרץ סגל: האחת היא הפונקציה של מי שעושה את הנישואין, ואז הוא מנפיק את תעודת - - -
יצחק הרצוג: היות שבפקודת הנישואין והגירושין כתוב מהי הרשות הרושמת.
פרץ סגל: לא כתוב מהי הרשות הרושמת.
יצחק הרצוג: כתוב.
פרץ סגל: כן, אבל היא מוגדרת.
פרץ סגל: הרב שעורך את הנישואין זה הרב שנמצא תחת החופה.
יצחק הרצוג: אבל הוא נחשב הרשות הרושמת.
שמעון יעקבי: זו לא הפרקטיקה.
פרץ סגל: הוא רושם את הנישואין שהתקיימו - - -
יצחק הרצוג: יש לך בעיה עם זה?
יצחק הרצוג: מה רע במה שהוא מציע?
פרץ סגל: אני מסביר עוד פעם.
פרץ סגל: הרשות הרושמת לפי הפקודה היא אותו רב שעורך את הנישואין, ואז הוא מוציא תעודת נישואין, כמו שרב שעורך גירושין ברבנות הראשית מוציא תעודת גירושין.
פרץ סגל: פה לא מדובר ברב שהוא הרשות הרושמת של הנישואין עצמם, אלא לקראת הנישואין.
פרץ סגל: אלה שתי פונקציות שונות.
יצחק הרצוג: אני דוחה את עמדתך.
יצחק הרצוג: אני חושב שכולנו חיים באותה מטריה.
יצחק הרצוג: לא היתה כוונה לשנות פה מן היסוד את כללי הנישואין והגירושין.
פרץ סגל: מה שאני רוצה לומר שצריך שתי הגדרות.
פרץ סגל: הגדרה אחת נשארת במקומה, וזאת הגדרה נוספת.
פרץ סגל: הן נפרדות.
יצחק הרצוג: אני חושב שההצעה פה היא סבירה, היא לא סותרת.
פרץ סגל: ודאי שהיא סותרת, אני אסביר מדוע.
פרץ סגל: משום שאותו רב שבאים אליו במועצה הדתית כיום להירשם לנישואין, איננו הרב שעורך את החופה אחר-כך.
יצחק הרצוג: אבל לא כתוב שזה הרב שעורך את החופה.
פרץ סגל: זה מה שכתוב בפקודה.
פרץ סגל: זו ההגדרה של רשות רושמת בפקודה.
יצחק הרצוג: עורך-הדין יעקבי, אתה רוצה להגיב להערתו.
יצחק הרצוג: בקצרה, אני מבקש.
יצחק הרצוג: אין לי כוונה לפתוח - - -
שמעון יעקבי: עם כל הכבוד, הדברים שאומר ידידי אינם נכונים.
שמעון יעקבי: הרשות הרושמת פה זה לא הרב שנמצא מתחת לחופה.
פרץ סגל: ודאי שלא, לכן הרשות הרושמת פה לא יכולה להיות הרשות הרושמת בפקודה.
שמעון יעקבי: הרשות הרושמת לפי סעיף 2 לפקודה היא הרב שעושה את כל הרישומים והוא שולח את זה - - -
פרץ סגל: לא, אתה טועה.
שמעון יעקבי: אני טועה?
שמעון יעקבי: מי חותם על תעודת הנישואין?
פרץ סגל: סעיף 2 לפקודה, הרב שהוא הרשות הרושמת - - -
פרץ סגל: אין הגדרה אחרת בפקודה.
יצחק הרצוג: סליחה, אני חולק.
יצחק הרצוג: אנחנו נקבל את ההערה, ואם צריך, אני אבקש מהייעוץ המשפטי לבדוק וללטש את זה, אבל בשלב הזה אנחנו מקבלים את ההערה על-פי הנוסח שהציע הייעוץ המשפטי.
יצחק הרצוג: נתקדם.
יצחק הרצוג: מה ההערה הבאה?
עתניאל שנלר: בוז'י - - -
יצחק הרצוג: חבל.
יצחק הרצוג: חבל על הזמן.
עתניאל שנלר: זה מהותי להמשך הדרך.
עתניאל שנלר: הקפדנו לאורך כל החוק לעשות הפרדה לפי בקשת משרד המשפטים, בין השאר - -
פרץ סגל: נכון, אבל פה יישאר - - -
עתניאל שנלר: - - בין רישום הנישואין לעריכת חופה וקידושין.
עתניאל שנלר: אם נפתח כאן עכשיו את הדיון מי עורך חופה וקידושין, זה דיון שישנה חוקים אחרים.
יצחק הרצוג: בסדר, גמרנו את הסיפור הזה.
יצחק הרצוג: הלאה.
יצחק הרצוג: עורך-הדין יעקבי, התקבלה הערתך.
שמעון יעקבי: אני רוצה להתקדם לסעיף קטן (ד), אלא אם כן אתה רוצה לשאול אם יש הערות לפני כן.
יצחק הרצוג: סעיף קטן (ד).
יצחק הרצוג: לדעתי אתה היחיד עם הערות מהותיות כאן.
שמעון יעקבי: סעיף קטן (ד) "רב רושם נישואין" – נאמר בנוסח – "רשאי לפנות לאלה כדי לברר אם יש מניעה לנישואי בני הזוג".
שמעון יעקבי: זה משנה את המצב הקיים, ונדמה לי שזאת לא היתה הכוונה.
שמעון יעקבי: היום רב רושם נישואין חייב לפנות למנהל בתי הדין בדרך שהוסדרה בהוראות מינהל, כדי לראות האם יש איזו מניעה להינשא.
שמעון יעקבי: לכן לדעתי צריך לתקן את הנוסח: "רב רושם נישואין יפנה לאלה", לא "רשאי לפנות".
יצחק הרצוג: "רשאי" במובן "חייב".
יצחק הרצוג: על-פי הדין המינהלי זאת המשמעות.
יצחק הרצוג: זה ניסוח משפטי.
שמעון יעקבי: אדוני היושב-ראש, אני מציע לא לקחת סיכונים.
יצחק הרצוג: לי אין בעיה עם זה.
עתניאל שנלר: אם לרב רושם אין שום ספק הכי קל בעולם, הוא משיא את הבן שלו, האם הוא יפנה אליך?
יצחק הרצוג: אתה תשיא את הבן שלך, אז מה הבעיה?
שמעון יעקבי: אני לא יכול לרשום את בני לנישואין כי יש פה ניגוד עניינים.
עתניאל שנלר: לא משנה, את בן אחותך.
שמעון יעקבי: גם.
שמעון יעקבי: זה ניגוד עניינים.
יצחק הרצוג: אחד שגידלת מגיל אפס.
עתניאל שנלר: השכן.
שמעון יעקבי: זה לא משנה.
שמעון יעקבי: אני לא אעשה דין אחד לפרוטקציה או למקורבים ודין אחר לכל העולם.
שמעון יעקבי: הדין הוא שצריך לפנות.
יצחק הרצוג: השאלה אם זו לא ביורוקרטיה.
שמעון יעקבי: ממש לא, כי הוא חייב בתוך יומיים לתת תשובה.
עתניאל שנלר: אני מקבל את ההערה בבסיס, בוודאי.
עתניאל שנלר: נניח שהיה כתוב: היה לרב רושם נישואין ספק, אז הוא יפנה.
שמעון יעקבי: זה משנה את המצב הקיים.
אורי מקלב: יש רשימות שלמות שלא נמצאות אצל רושמי נישואין, למה שהם לא יקבלו את המידע הזה?
עתניאל שנלר: אני לא נגד.
עתניאל שנלר: אורי, אני לא נגד.
יצחק הרצוג: חבר הכנסת שנלר, לי אין בעיה עם התיקון שלו.
יצחק הרצוג: האם יש לך בעיה?
עתניאל שנלר: אין לי בעיה?
יצחק הרצוג: קיבלתי את התיקון.
יצחק הרצוג: תמשיך.
יצחק הרצוג: הערות נוספות.
שמעון יעקבי: לגבי סעיף קטן (ז), אני רק מזכיר את ההערה שלי.
שמעון יעקבי: חבר הכנסת שנלר השיב עליה, אבל אני רק רוצה לציין אותה כהערה כי בנוסחים הקודמים של הטיוטות שהוחלפו נאמר ש"רב רושם נישואין יפנה את בני הזוג לעריכת חופה על-ידי רב שהוסמך לכך בידי הרבנות הראשית לישראל".
שמעון יעקבי: חבר הכנסת שנלר כבר השיב - - -
אורי מקלב: מה התשובה?
אורי מקלב: לא שמעתי את התשובה.
עתניאל שנלר: התשובה שנתתי שצריך לעשות הפרדה, לפי כל חוות הדעת שקיבלנו, כולן, בין רישום הנישואין לעריכת חופה וקידושין.
עתניאל שנלר: יש מחלוקת גדולה מאוד בציבור מי רשאי לערוך חופה וקידושין, מי לא רשאי לערוך חופשה וקידושין.
עתניאל שנלר: התברר שאם נפתח דרך הסעיף הזה הגדרה כלשהי, זה ידרוש שינוי בחקיקה ראשית מי רשאי לערוך חופשה וקידושין.
עתניאל שנלר: ביום שנעשה בחקיקה ראשית מי רשאי לערוך חופה וקידושין, הרבנות הראשית תאבד את השליטה מי עורך חופה וקידושין.
יצחק הרצוג: הוא ישאיר את זה לדיון הבא.
אורי מקלב: מה הסיכום, עורך-הדין יעקבי?
שמעון יעקבי: אני לא מסכם כלום.
שמעון יעקבי: היושב-ראש מסכם.
יצחק הרצוג: להשאיר את זה לדיון הבא.
אורי מקלב: מה עמדתך בעניין?
יצחק הרצוג: אתה נכנס פה למצב שהוא יצטרך לפתוח את הכול.