GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איילת פלדמן: לכן תושבי חוץ לא יכולים להגיש בישראל כמשרד מקבל.
איילת פלדמן: המבחן באמנה ובתקנות המוצעות הוא מבחן של ביטחון לאומי וזה ניסוח שלקוח מהכללים לאמנה.
איילת פלדמן: לעומת זאת, המבחן בפרק ו' הוא הגנת המדינה.
איילת פלדמן: זה לא בדיוק אותו ניסוח ואנחנו מעדיפים להיצמד לניסוח של האמנה.
דוד רותם: מי יחליט שלא ניתן לטפל בבקשה הזאת משום טעמים של ביטחון לאומי?
דוד רותם: מי המחליט?
איילת פלדמן: אני לא יכולה לתת תשובה חד משמעית.
דוד רותם: אין שום בעיה, אני לא אאשר לכם את התקנות.
דוד רותם: שיהיה ברור, סעיפים רחבים עם הרצאות של יום העצמאות ומגילת הקמת המדינה לא מקובלים עלי בתקנות.
דוד רותם: ביטחון לאומי זה צריך להיות דבר מוגדר על מה אנחנו מדברים.
שמרית גולן: יתכן מאוד שאנחנו מתכוונים להוראות סעיפי פרק ו' בחוק הפטנטים.
שמרית גולן: אנחנו פשוט לא רוצים להגביל את עצמנו, אם יש חוקים אחרים כמו איסור העברת מידע לחו"ל וכדומה, שיכולים גם כן להגביל את הטיפול בבקשה.
דוד רותם: רבותיי, תגידו לי על מה אתם מדברים.
אסא קלינג: זה העניין.
אסא קלינג: אנחנו מדברים בעצם על החזר אגרות, מתי להחזיר את האגרה.
אסא קלינג: כאשר ישנה החלטה שאינה קבועה כאן, שיש כאן בקשה שלא ניתן לבחון אותה מטעמי ביטחון לאומי.
אסא קלינג: הסמכות היחידה להגביל את רשם הפטנטים מלבחון בקשות מטעמי הגנת המדינה שאני מכיר, זה סעיף 94.
אסא קלינג: זה המקור הסטטוטורי שיכול להגיע לזה.
דוד רותם: שים לב.
דוד רותם: אדוני הרשם, יש פה דבר מאוד מעניין.
דוד רותם: בסעיף 94 לא כתוב "ביטחון לאומי".
דוד רותם: עכשיו מספרים לי פה היועצים המשפטיים של הרשות שבעצם זאת יצירה חדשה.
דוד רותם: ביטחון לאומי זה לא ביטחון של פרק ו' וזה מטריד אותי.
דוד רותם: אתה מבין שיוצרים פה עילה חדשה.
דוד רותם: אחר-כך, כשלא יבדקו יגידו שזה בגלל ביטחון לאומי.
אסא קלינג: האם אדוני חושב שיש הבדל מהותי בין המונח "ביטחון לאומי" ו"הגנת המדינה"?
דוד רותם: אני לא יודע, אבל כל אחד יכול להבין את זה אחרת.
דוד רותם: בוא נכתוב פה בצורה פשוטה: "לא ניתן לטפל בבקשה כבקשה בין-לאומית מאחר והשרים, על פי פרק ו', הוציאו צו.
איילת פלדמן: מצאתי בחומר שלי את התשובה.
איילת פלדמן: לפי סיכום עם משרד הביטחון, רק בקשה שמוגשת ישירות כבקשת PCT, בלי דין קדימה, היא עוברת לבחינה ויש חשש או שיש סיכוי שיוצא עליה צו, היא מועברת למשרד הביטחון.
איילת פלדמן: הרציונל הוא שבקשה שהוגשה לפי דין קדימה ישראלי, עברה את הבדיקה הזאת שנה קודם כשהוגשה.
איילת פלדמן: בקשה שהוגשה עם דין קדימה זר כבר הוגשה בחו"ל ולכן אין טעם בבדיקה הביטחונית הזאת.
איילת פלדמן: לכן בקשה שמוגשת לראשונה ל-PCT עוברת בדיקה בדומה למה שיש בפרק ו'.
איילת פלדמן: זה מיעוט של הבקשות וזה עובר למשרד הביטחון שאמור לתת תשובה בסיסית אם כן או לא תוך חודש.
איילת פלדמן: בהתאם לתשובה משחררים את התשובה להמשך התהליך הבין-לאומי, או שזה נמצא במשרד הביטחון לקבלת צו.
דוד רותם: את אומרת לי שסעיף 3 מדבר על מצב שבו הבקשה מועברת למשרד הביטחון והוא מחליט לא לטפל בה, או מטיל עליה חיסיון, ואז בעצם מחזירים את האגרה.
איילת פלדמן: נכון.
דוד רותם: אז תכתבו את זה.
איילת פלדמן: אני חוזרת על מה שאמרתי קודם, כיוון שאנחנו מחויבים לאמנה ולכללים על-פי האמנה, טוב יותר ובטוח יותר להיצמד לניסוח של האמנה.
דוד רותם: הניסוח של האמנה לא מוצא חן בעיניי ואני לא אצמד אליו.
דוד רותם: המילים "ביטחון לאומי" לא מקובלים עלי.
נעמה מנחמי: אולי הפיתרון הוא לשנות ב"חוק לביטחון לאומי" כך שתהיה התאמה ביניהם.
אסא קלינג: נשמח, במסגרת תיקון 10 לדבר על המינוחים בפרק ו'.
אסא קלינג: נכון לעכשיו, אני חושב שעדיף להיצמד לטרמינולוגיה שבחוק.
אסא קלינג: מבחינת פרשנות, הנוסחים והתקנות הם תרגום של הנוסח האנגלי ואני אני חושב שאנחנו יכולים לתרגם את הנוסח האנגלי של "ביטחון המדינה" ל"הגנת המדינה".
אסא קלינג: אני לא רואה הבדל בין הדברים.
אסא קלינג: כך הדברים מבוצעים עד היום כמשרד מקבל ואני לא חושב שיש כאן בעיה.
נעמה מנחמי: אלא "מטעמי הגנת המדינה"?
גלעד בוך: לא עדיף לכם פרק ו' באופן כללי?
גלעד בוך: מה עם אנרגיה גרעינית?
מיכל חכמי: איך זה עובד באופן מעשי?
מיכל חכמי: אנחנו יודעים שבקשות שמוגשות לראשונה בארץ, לא בין-לאומיות, נבדקות כולן ונציגו של שר הביטחון מחליט אם כן או לא להטיל הגבלה על פעולות הרשם.
מיכל חכמי: לגבי בקשות PCT איילת אמרה שרק בקשות שהן non convention, כלומר, בקשה ראשונה שהיא בקשת PCT.
מיכל חכמי: הבקשות האלה יועברו לנציג שר הביטחון.
מיכל חכמי: מי יחליט?
מיכל חכמי: מי יעביר?
דוד רותם: מה זה PCT?
קריאה: "Patent Cooperation Treaty".
מיכל חכמי: בקשה בין-לאומית.
מיכל חכמי: זאת אפילו לא בקשה, זאת אופציה.
אסא קלינג: אני רוצה לענות לגברת חכמי.
אסא קלינג: כך כבר נוהגים על-פי נהלים שמתואמים עם משרד הביטחון.
אסא קלינג: ישנם בוחנים בעלי סיווג מתאים ברשות שהם עושים את הסינון הראשוני.
אסא קלינג: הם אלה שמחליטים האם יש כאן חשש כאשר יש ספק.
אסא קלינג: כשאין ספק הבקשה מועברת והמיעוט שבה מועבר לבחינת משרד הביטחון.
אסא קלינג: בשנים האחרונות מדובר בשברי אחוזים בודדים שהם מוגבלים.
דוד רותם: אז למה אי-אפשר לנסח את הסעיף הזה "לא ניתן לטפל בבקשה כבקשה בין-לאומית מטעמים המפורטים בפרק ו"?
שמרית גולן: כי פרק ו' לא חל במפורש על בקשות PCT.
שמרית גולן: הוא חל על בקשות שמוגשות לראשונה בארץ.
ערן ברקת: אז מכוח מה מוציאים את הצווים.
ערן ברקת: ברור שהוא חל כי אחרת אי-אפשר להוציא צו.
דוד רותם: איך הוא יוציא צו?
שמרית גולן: זה לא חייב להיות צו לפי פרק ו'.
שמרית גולן: זאת יכולה להיות הודעה שלא ניתן לטפל בבקשה.
דוד רותם: מי יחליט שלא ניתן לטפל בבקשה?
דוד רותם: אני רוצה להבין מי יחליט?
קריאה: יש לי שאלת תם.
קריאה: אם אני לא טועה ואני לא זוכר מספרי סעיפים, כשיש לי בקשה שיש לה היבט ביטחוני אני חייב להגיש בקשה ישראלית קודם כל.
אסא קלינג: במישור הפלילי זאת אכן עבירה להגיש בקשה שהיא נשק, תחמושת או שהיא בעלת ערך צבאי.
אסא קלינג: זאת עבירה פלילית.
אסא קלינג: אנחנו לא מדברים על זה כרגע.
קריאה: מדברים על העבריינים שהגישו PCT כדי שלא יתפסו אותם.
אסא קלינג: אם הם הגישו PCT במשרד המקבל כבקשה ראשונה, הם טרם עשו כל עבירה.
מיכל חכמי: זה לא כך.
מיכל חכמי: יש סיבות וגם טעמים אחרים להגיש בקשה.
דוד רותם: רבותיי, אני מבקש לדעת מי הוא זה שיחליט שזאת בקשה שאי אפשר לטפל בה מטעמי ביטחון לאומי.
אסא קלינג: שר הביטחון.
דוד רותם: אם כן, אנחנו יכולים ללכת ישר לפרק ו'.
דוד רותם: זה בדיוק הסעיף.
שמרית גולן: אפשר להפנות לפרק ו'.
אורי מקלב: אבל אין לו סמכות.
אסא קלינג: לא, בקשות בין-לאומיות שהגישו ישראלים – יש סמכות.
אסא קלינג: כמשרד מקבל, אך ורק ישראלים מגישים.
ערן ברקת: כבוד היושב ראש.
ערן ברקת: בסעיף 94א(1) של החוק נכתב ששר הביטחון רשאי לתת צו שיורה לרשם להימנע מעשיית פעולה שהוא חייב או רשאי לעשותה לפי חוק זה בעניין בקשה פלונית.
ערן ברקת: לכאורה זה רחב כדי לחול על כל הבקשות.
ערן ברקת: אם זה לא חל, אז ממילא אין סמכות להוציא את הצו ואין צורך להחזיר את האגרה.
דוד רותם: לא, אי-אפשר שלא לטפל.
ערן ברקת: אי-אפשר שלא לטפל ולכן גם לא יהיה צורך להחזיר את האגרה.
דוד רותם: אני מבקש: "לא ניתן לטפל בבקשה כבקשה בין-לאומית מטעמים המפורטים בפרק ו'".
נעמה מנחמי: לדעתי פרק ו' הוא רחב יותר ויש בו גם עוד דברים שאפשר לעשות.
אסא קלינג: המצאות שנוגעות גם לאנרגיה גרעינית.
נעמה מנחמי: גם אין שם את הסמכות של המדינה לתת רישיון לפטנט למישהו אחר על-מנת שייצר אותו?
אסא קלינג: לא, זה בפרק - - -
דוד רותם: זאת לא אחת מהסמכויות - - -
נעמה מנחמי: יכול להיות שאפשר לנסח את זה בצורה יותר - - -
אסא קלינג: נכון, גברתי צודקת.
אילת פלדמן: אנחנו מדברים כאן על הטעמים שבפרק ו'.
נעמה מנחמי: כן, אבל הטעמים שבפרק ו' זה מאוד רחב.
שמרית גולן: אפשר לומר "מטעמים של הגנה על ביטחון המדינה".
דוד רותם: רבותיי היקרים, זה שיש שם סעיף שגם אפשר לתת רישיון יצוא, זה לא אומר שאי-אפשר לטפל בבקשה כבקשה בין-לאומית.
דוד רותם: במקום "מטעמי ביטחון לאומי" אני רוצה שיהיה כתוב: "מהטעמים המפורטים בפרק ו'".
דוד רותם: זה לא יכול להיות שום דבר אחר, רק מטעמים של ביטחון.
נעמה מנחמי: לא, אבל פרק ו' הוא יותר רחב.
נעמה מנחמי: בפרק ו' יש גם את הנושא של רישיון לאדם אחר.
דוד רותם: מה זה מונע טיפול בבקשה?
נעמה מנחמי: הטעם למתן רישיון לאדם אחר הוא לדוגמה, אם יש צורך חיוני.
נעמה מנחמי: לכאורה, זה גם נכנס לתוך הסעיף.
אסא קלינג: זה לא מונע טיפול בבקשה.
דוד רותם: זה לא מונע טיפול בבקשה.
נעמה מנחמי: אולי לכתוב אם ניתן צו להגבלת פעולות.
אסא קלינג: אני מסכים עם גברתי, כי אני חושב שגברתי צודקת.
אסא קלינג: יש לחדד.
אסא קלינג: זכות המדינה לנצל המצאה בפרק ו' סימן ג' מתייחס "מאחר והדבר דרוש להגנת המדינה או לקיום אספקה או שירותים חיוניים", כאשר הסמכות להוציא צו הגבלה היא אך ורק מטעמים של הגנת המדינה או בתחום הגרעין.
אסא קלינג: לכן, בזה שנחיל את כל פרק ו' נכניס גם שימושים חיוניים נצא כאן בטעות כי זאת לא הכוונה.
דוד רותם: מה הקשר בין שימושים חיוניים לבין "לא ניתן לטפל בבקשה כבקשה בין-לאומית"?
דוד רותם: אתם חושבים שתקנות זה דבר שהוא רק כתוב בספר ולא צריך לפרש אותו בשכל?
ערן ברקת: אפשר להציע לפי סימן א' או לפי סימן ב'.
ערן ברקת: אחד זה הגנת המדינה והשני זה אנרגיה גרעינית.
קריאה: אם רוצים ספציפית זה צריך להיות סעיף 94 שזה שר הביטחון או סעיף 99 שזה עניין של אנרגיה.
קריאה: אני חושב שהיושב ראש צודק וברור שמדובר בנושאים של מניעת טיפול פעולות ודברים אחרים לא רלוונטיים.
שמרית גולן: לא, אבל גם הסעיפים שמדברים על ההגבלה של האפשרות להגיש בחו"ל הם רלוונטיים כי זאת בקשה בין-לאומית.
שמרית גולן: גם סעיף 98 וסעיף 103 הם רלוונטיים.
נעמה מנחמי: נמצא לזה נוסח.
נעמה מנחמי: עוד הערת נוסח ב-6ב(א)(3).
נעמה מנחמי: אנחנו נכתוב: "האגרה לא שולמה במלואה או בחלקה והמבקש לא שילם את הסכום החסר לאחר שנדרש לעשות כן", במקום "לאחר שהוזמן לעשות כן".
דוד רותם: לא ידעתי ששולחים הזמנה לשלם.
שמרית גולן: יש תקנה מוקדמת יותר שאומרת שהרשם יזמין, אז תתקנו גם שם.
דוד רותם: הרשם יזמין אותי לשלם?
דוד רותם: איזה כיף.
נעמה מנחמי: האמנה פשוט מנומסת.
נעמה מנחמי: התרגום גם יצא מנומס.
דוד רותם: מה כתוב באמנה?
אילת פלדמן: כתוב "invite".
נעמה מנחמי: שמרית, באיזה עוד סעיפים זה מופיע?
שמרית גולן: 6י ו-יא.
דוד רותם: אני לא רוצה להזמין.
נעמה מנחמי: אנחנו נדרוש ולא נזמין.
נעמה מנחמי: עוד שאלה שעלתה אתמול.
נעמה מנחמי: סעיף 7ג(ב).
נעמה מנחמי: הסעיף עוסק בבקשה להארכת מועד לכניסה לשלב הלאומי.
נעמה מנחמי: עלתה השאלה של היו"ר האם אין מקום לעשות השוואה בין הטעמים המנויים פה לסעיף 9א בחוק.
נעמה מנחמי: כאן כתוב "שוכנע הרשם כי המבקש נקט באמצעים סבירים על-מנת שהבקשה תיכנס לשלב הלאומי במועד יאשר את הבקשה להארכת מועד" בעוד שב-19 א' זה מצומצם יותר.
דוד רותם: זה סעיף שאני לא יודע מאיפה לקחתם אותו - סעיף 7ג(ב).
שמרית גולן: זה לקוח מהכללים לאמנה.
שמרית גולן: זה מופיע גם ב-7ב.
דוד רותם: איפה ניסחו את הכללים לאמנה?
דוד רותם: באיזו מדינה?
שמרית גולן: בארגון העולמי לקניין רוחני.
שמרית גולן: 144 מדינות.
דוד רותם: כמה מדינות השתתפו בניסוח הזה?
דוד רותם: תעזבו אותי, אתם מבינים מה שאתם כותבים פה?
דוד רותם: "שוכנע הרשם כי המבקש נקט באמצעים סבירים על מנת שהבקשה תיכנס לשלב הלאומי במועד, יאשר את הבקשה".
דוד רותם: זאת אומרת שאין לו שיקול דעת, הוא חייב לאשר את הבקשה.
נעמה מנחמי: היא קובעת לגבי הטעמים הסבירים.
דוד רותם: אז מה קורה?
דוד רותם: הוא צריך לבלף את העולם ולהגיד: לא שוכנעתי שנקטת באמצעים סבירים.
דוד רותם: אבל באיזה מקום אתם מכריחים אותו - - -
נעמה מנחמי: יש פה איזון והוא פשוט נוטה לטובת מתן הארכה.
נעמה מנחמי: זאת היתה כוונת האמנה, למיטב הבנתי.
נעמה מנחמי: הם פשוט רצו לאפשר, ככל שלא מדובר באיזו רשלנות מאוד בוטה.
שמרית גולן: בהמשך לדיון הקודם, יש כל מיני סטנדרטים מתי הרשם יאשר בקשות וזה סטנדרט שהוא פחות מחמיר, למשל, ממה שניסינו לקבוע בסעיף 19א.
שמרית גולן: בכללים לאמנה יש אפשרות לכל מדינה לאמץ אחד משני סטנדרטים.
שמרית גולן: אחד מהם זה ה סטנדרט של אמצעים סבירים, שזה מופיע שם כ-due care מצד המבקש, וזה אומץ.
דוד רותם: אבל זה "שוכנע הרשם".
דוד רותם: לא השתכנעתי.
דוד רותם: אתה נקטת באמצעים הכי סבירים בעולם ואני לא שוכנעתי.
שמרית גולן: לרשם יש תמיד שיקול דעת.
דוד רותם: אז תנו לו שיקול דעת להחליט אם למרות כל מה שאמרו לו הוא מאשר את הארכה או לא ולא תכריחו אותו "יאשר את הבקשה להארכת מועד".
נעמה מנחמי: אני חושבת שזה מתוקף האמנה.
אסא קלינג: אני חושב, אדוני, שחשוב לציין את הסטנדרט.
דוד רותם: חשוב לציין שמי שניסח את התקנות האלה והעתיק את הכללים, זה לא ישראלי.
אורי מקלב: אבל, אדוני היושב ראש, ברגע שכתוב "שוכנע הרשם", אז הוא יכול שלא להשתכנע.
אורי מקלב: אחרי ששוכנעת אתה צריך - - -
דוד רותם: זה לבלף את העולם.
דוד רותם: נותנים לך את הגמישות בהתחלה, בשכנוע.
דוד רותם: אחרי זה, אם שוכנעת, אתה כבר חייב לנוסח.
איילת פלדמן: אדם שמבקש הארכת מועד כזאת הוא מגיש תצהיר וזאת ממש החלטה.
איילת פלדמן: צריך לציין שבכללים לאמנה, בסעיף 49(2) יש שתי אפשרויות לסטנדרט: האחד הוא due care, שהוא הסטנדרט שנבחר והסטנדרט השני הוא נמוך עוד יותר, un intentional.
איילת פלדמן: לכן אין אופציה.
איילת פלדמן: האמנה קובעת שהמדינה תבחר באחד מהם או בשניהם.
איילת פלדמן: אין אופציה לסטנדרט מחמיר יותר.
נעמה מנחמי: מאחר ואנחנו לא קוראים את התקנות, נבהיר שמועד התחילה הוא במועד כניסתו לתוקף של חוק הפטנטים (תיקון מס' 9), שהוא נכנס לתוקף בצו של שר המשפטים.
נעמה מנחמי: ביחד עם תקנות - - -
אורי מקלב: - - זה נשאר שדוד ליבאי הוא שר המשפטים?
נעמה מנחמי: גם בחוקים אנחנו משאירים את החותמים הראשונים.
נעמה מנחמי: כשהחוק עובר הוא לא מופיע בצורה הזאת.
נעמה מנחמי: הוא מופיע בכחול ואז חתום השר הנוכחי.
שמרית גולן: אני רוצה להעיר שתי הערות.
שמרית גולן: הערה אחת לגבי תקנה 6ו, שמדברת על אגרה עבור מסמכי דין קדימה.
שמרית גולן: התקנה מנוסחת כך שהמבקש יכול לבקש מהרשות העתק מאושר של בקשה קודמת, שהיא בקשת פטנט שהוגשה בישראל ואלה מסמכי דין הקדימה.
שמרית גולן: הוא ישלם את האגרה שנקבעה לכך.
שמרית גולן: כאן מסמכי דין קדימה הם גם אישור וגם העתק.
דוד רותם: כמה משלמים עבור ההעתק?
שמרית גולן: 43 שקלים עבור האישור ו-43 שקלים עבור ההעתק.
שמרית גולן: כלומר, הוא משלם פעמיים.
דוד רותם: זה עבור כל עמוד?
שמרית גולן: לא מסמך.
שמרית גולן: המסמך כאן הוא בקשת הפטנט המקורי.
נעמה מנחמי: למה צריך שתי אגרות?
דוד רותם: כמה עמודים זאת בקשת הפטנט המקורית?
שמרית גולן: זה יכול להיות עשרות ומאות עמודים.
דוד רותם: אפילו לא מכסים את הצילום.
נעמה מנחמי: השאלה מה הממוצע של בקשת פטנט?
שמרית גולן: רק להבהיר שמדובר בפעמיים האגרה הזאת.
נעמה מנחמי: למה צריך פעמיים?
שמרית גולן: פעם אחת עבור האישור ופעם אחת העתק מאושר.
נעמה מנחמי: זה העתק מאושר ובגלל זה אתה מאשר עליו.
נעמה מנחמי: כל פעם שאני צריכה העתק מאושר אני משלמת פעם אחת על האישור ופעם אחת על הצילום.
איילת פלדמן: כן.
איילת פלדמן: פעם אחת על העתק מאושר של הבקשה.
איילת פלדמן: פעם אחת על ההעתק ופעם אחת על האישור.
דוד רותם: ככה זה צריך להיות.
דוד רותם: זה כמו פסק דין.
דוד רותם: פעם אחת בשביל הצילום ופעם אחת בשביל האישור שלו.
נעמה מנחמי: זה כמו שתגיד שפעם אחת זה על כך ששמת את הדף במדפסת ופעם שנייה על זה שלחת אנטר כדי שזה ידפיס.
שמרית גולן: לגבי תקנה 8.
שמרית גולן: בסופה יש הפנייה לתקנה 35 לתקנות הפטנטים.
שמרית גולן: תקנה 35 היא תקנה שעוסקת בבחינה על אתר.
שמרית גולן: אם אנחנו נכניס לחוק מהדיון הקודם את סעיף 19א אנחנו נמחק את תקנה 35 ולכן ההפניה צריכה להיות - - -
אסא קלינג: זאת הפניה עתידית נכון לעכשיו.
שמרית גולן: כלומר, אנחנו צריכים לראות מה עובר קודם אבל יתכן שההפניה צריכה להיות לסעיף 19א רבתי לחוק.
דוד גילת: לפי חוק הפרשנות, בכל מקום שמפנים לדבר חקיקה שתוקן, זה אוטומטי.
נעמה מנחמי: לא תמיד, זה תלוי נסיבות.
נעמה מנחמי: זה היה סט התקנות הראשון.
נעמה מנחמי: יחד איתו יש לנו גם את תקנות הפטנטים (נוהלי הלשכה, סדרי דין, מסמכים ואגרות)(תיקון מס' 2).
נעמה מנחמי: תיקון מס' 1 לא עבר עדיין ולכן אם זה יעבור קודם זה יהיה תיקון מספר 1.
נעמה מנחמי: התיקונים כאן נובעים מתיקון תקנות יישום האמנה.
נעמה מנחמי: יש החלפה מונחים, במקום "לשכה" זה יהיה "רשות".
נעמה מנחמי: זה תיקון שנובע מתיקון 8 או 9 לחוק הפטנטים.
נעמה מנחמי: הוספת תקנה 35א.
נעמה מנחמי: אחרי תקנה 35 יבוא: "דוח במתכונת דוח חיפוש בין-לאומי לבקשה להגשת דוח - - -
דוד רותם: יש לי בעיה עם 3.
דוד רותם: מה זה הגשת בקשה לבחינה על אתר של בקשת פטנט?
דוד רותם: 719 שקלים?
נעמה מנחמי: אנחנו עוד לא שם.
שמרית גולן: אלה האגרות הקיימות.
שמרית גולן: אנחנו רוצים לשנות את זה אבל כדי לקבוע אגרות חדשות לבחינה על אתר אנחנו צריכים לעשות את כל התהליך של אישור ועדת האגרות הבין-משרדית ואז להגיע לוועדה עם זה.
שמרית גולן: אנחנו יכולים לחכות עד שזה ייכנס לתוקף.
דוד רותם: אני רוצה לשנות את זה בלי ועדת האגרות.
דוד רותם: מה זה משנה, אני רוצה הרבה יותר אגרה.
שמרית גולן: גם אנחנו.
דוד רותם: אז תביאו החלטה כי אני לא אאשר תקנות ב-719 לבקש, כי אחרת אני הורס את כל העניין הזה של בקשה לבדיקה על אתר.
דוד רותם: כולם יבקשו בשביל 719 שקלים.
שמרית גולן: אנחנו נגיש לוועדה גם שינוי של אגרה עבור בחינה על אתר.
נעמה מנחמי: בכל מקרה, אם נחזור אחורה לסעיף 2 להצעה, אז דוח במתכונת של דוח חיפוש בין-לאומי, תקנה 35 א' המוצעת: "לבקשה להפקת דוח במתכונת של דוח חיפוש בין-לאומי לפי סעיף 17א(2) לחוק, תצורף האגרה הקבועה לכך" – זאת בעצם ההסמכה.
נעמה מנחמי: מבחינת התוספת השנייה הקובעת את האגרות, יש לנו את פרט 3א בתוספת השנייה שמוצע: "עם הגשת בקשה להפקת דוח במתכונת של דוח חיפוש בין-לאומי לפי תקנה 35א, 1750 שקלים.
נעמה מנחמי: אגרה לאומית ואגרת מסירה יש כבר היום והן נשארות כפי שהן.
נעמה מנחמי: פרט 8א המוצע: "אגרת חיפוש המשתלמת לרשות הפטנטים כרשות חיפוש בין-לאומית לפי תקנה 6(ד) לתקנות הפטנטים (ישום האמנה בדבר שיתוף פעולה בענייני פטנטים), התשנ"ו-1996 (להלן – תקנות הפטנטים(יישום האמנה בדבר שיתוף פעולה)) – 3,500 שקלים".
נעמה מנחמי: פרט 8ב: "אגרה נוספת המשתלמת לרשות הפטנטים כרשות חיפוש בין-לאומית לפי סעיף 48י לחוק(ד) לחוק".
נעמה מנחמי: ה כוונה היא עבור המצאות אחרות באותה בקשה.
נעמה מנחמי: כלומר, אם יש מספר המצאות – 3,500 שקלים.
נעמה מנחמי: " פרט 8ג: "אגרת בחינה מקדימה המשתלמת לרשות הפטנטים כרשות בין-לאומית לבחינה מקדימה לפי תקנה 6(ז) לתקנות הפטנטים (ישום האמנה בדבר שיתוף פעולה) – 1,500 שקלים".
נעמה מנחמי: פרט 8ד: "אגרה נוספת המשתלמת לרשות הפטנטים כרשות בין-לאומית לבחינה מקדימה לפי סעיף 48יא(ד) לחוק (המצאות אחרות באותה בקשה) – 1,500 שקלים".
נעמה מנחמי: פרט 8ה: "אגרת מסירה מאוחרת (רצפים) לפי תקנה 6(ח) לתקנות הפטנטים (ישום האמנה בדבר שיתוף פעולה) (עבור המצאות אחרות באותה בקשה) – 450 שקלים".
אורי מקלב: אני לא מבין מה ההפרשים.
דוד רותם: אני מאוד אוהב את אירופה.
דוד רותם: למה שלא ניצמד לאירופאים?
שמרית גולן: הרעיון הוא גם להיות תחרותיים, בשלב שבו האפשרות לפנות לרשות יהיה מחו"ל.
נעמה מנחמי: אל תדאג.
נעמה מנחמי: במסגרת האגרות לשלב הלאומי, הם יפצו על זה, כי שם אין להם תחרות.
אסא קלינג: אדוני, מעבר לתחרות יש כאן שיפור משמעותי לציבור המבקשים הישראלי שיוכלו עכשיו ליהנות באמת מאגרות מוזלות.
אסא קלינג: עד היום הם היו כבולים או ארצות הברית או אירופה, להבדיל ממבקשים ממדינות אחרות שיכלו להגיש ברוסיה, למשל, ששם מאוד זול, או במדינות אחרות.
אסא קלינג: היום אנחנו נותנים למבקש הישראלי אופציה זולה יותר ובכך מתוקנת אפליה שהיתה במשך שנים.
נעמה מנחמי: פרט 14 הוא אגרת - - -
אורי מקלב: סליחה, בסעיף 8, למשל, אתם לוקחים 450 שקלים.
אורי מקלב: אין פה שפה אחידה.
אורי מקלב: מה ההסבר שאין שפה אחידה בין האגרות?
אורי מקלב: כאן אתם לוקחים 450 שקלים, שזה מאוד זול גם ביחס לאירופה וגם לארצות הברית בעוד שבסעיפים אחרים הסכומים גבוהים יותר.
אילת פלדמן: זאת פשוט טעות.
אילת פלדמן: כתוב שזה עבור המצאות אחרות באותה בקשה.
אילת פלדמן: זה לא שייך למסירה מאוחרת.
אסא קלינג: אני חושב שמה שצוטט בסוף 8ה הוא לא נכון.
נעמה מנחמי: זה 450?
נעמה מנחמי: יכול להיות שזאת טעות?
אסא קלינג: חבר הכנסת צודק שהוא שם לב לטעות הזאת.
אסא קלינג: ב-ABO זה 210 יורו.
אסא קלינג: ברוסיה זה 144 דולר.
אסא קלינג: כלומר, אנחנו מדברים על אותם סדרי גודל.
אורי מקלב: צריך לתקן את זה.
אסא קלינג: זה לא חלק מהתקנה, זה רק הסבר בסוגריים.
אורי מקלב: ב-3א לגבי המחירים.
אורי מקלב: למשל אירופה וארצות הברית זה 40 דולר וחצי מאגרת החיפוש בארצות הברית זה 40 - - -
נעמה מנחמי: כתבתי שהמבנה שונה.
נעמה מנחמי: זה מחולק למספר אגרות שונות.
אורי מקלב: השאלה האם הכול כאן לא מסודר ב-3א?
אורי מקלב: הסעיף לא כל-כך ברור.
נעמה מנחמי: איילת, את יכולה להסביר את המבנה של ארצות הברית, ה-40 דולר?
אורי מקלב: זאת אגרה גבוהה יחסית לכל סדרי הגודל.
איילת פלדמן: בארצות הברית, מהבדיקות שאני עשיתי, חיפוש בצורה מעין בין-לאומית "type search" הוא נעשה כסטנדרט לכל הבקשות האמריקאיות ואגרות ההגשה בנויות בצורה מדורגת ואגרות לא זולות.
איילת פלדמן: מי שרוצה "international type search report", מי שרוצה את תוצאות החיפוש בצורה דומה לצורה הבין-לאומית, מוסיף עוד 40 דולר.
איילת פלדמן: המבנה הוא שונה לחלוטין מהמבנה שפה.
איילת פלדמן: לכן, אם אנחנו מסתכלים על האגרה האמריקאית, אז המחיר הוא תחרותי יחסית לאירופה.
טל בנד: התקנות חלות רטרואקטיבית?
דוד רותם: על כל הבקשות שיתחילו להתפרסם בעוד 3 חודשים - - -
טל בנד: איך אפשר לדרוש אגרות רטרואקטיבית?
אסא קלינג: על מה רטרואקטיבי?
אסא קלינג: זה שירות שטרם התחיל.
טל בנד: לכן אני לא מבין למה התקנות חלות על מאי 2011.
נעמה מנחמי: במועד כניסתו לתוקף של חוק הפטנטים (תיקון מס' 9) שעדיין לא נכנס לתוקף כי הוא מותנה בצו של שר המשפטים.
טל בנד: אז הכול יהיה באותו תאריך עתידי.
דוד רותם: לא הבנתי מה הבעיה שלך.
טל בנד: בהוראת התחילה כתוב שזה יהיה - - -
דוד רותם: כשלטל בנד צריכים להחזיר אגרות, הוא לא רוצה שיחזירו.
טל בנד: נכון, זה מסבך את העניינים.
טל בנד: רק רציתי לדעת מתי זה נכנס לתחילה.
נעמה מנחמי: זה ייכנס לתחילה ביחד עם החוק שייכנס לתחילה בצו של שר המשפטים.
נעמה מנחמי: פרט 14, אגרת פרסום - למיטב זיכרוני לא קיימת כבר.
דוד רותם: נמחקה מזמן.
שמרית גולן: אני רוצה להעיר שמכיוון שיש תיקון מס' 1 שתלוי ועומד בפני הוועדה והוא עורך מחדש את האגרות של רשות הפטנטים, אז אנחנו גם נהיה מעוניינים להעביר אותו בקרוב כדי שכל התיקון לאגרות יכנס לתוקף פחות או יותר באותו מועד.
דוד רותם: אתם תהיה מעוניינים?
שמרית גולן: אנחנו כבר מעוניינים.
שמרית גולן: זה הוגש לוועדה לפני חודשים.
דוד רותם: מה זה חודשים?
שמרית גולן: במרץ.
דוד רותם: יש שם אגרת פרסום?
נעמה מנחמי: לא, שם אין.
שמרית גולן: אגרת הפרסום שם מחוקה ויש אגרות אחרות שמתאזנות בצורה אחרת.
דוד רותם: באיזה מרץ זה הוגש?
שמרית גולן: לא מרץ, סליחה.
שמרית גולן: לפני כמה חודשים הוגש נוסח מתוקן.
דוד רותם: זה בסדר, אנחנו לא יכולים לעבוד רק בשביל רשות הפטנטים.
שמרית גולן: ברור, אבל זה גם חשוב.
אורי מקלב: מה זה 10,000 שקלים בסעיף ו'?
אורי מקלב: על מה זה?
אסא קלינג: אגרת חידוש.
אסא קלינג: זה חלק מהאגרות שאותן אנחנו מבקשים לעדכן במסגרת התיקון הראשון שטרם נדון.
אסא קלינג: מדובר בחידוש של פטנט שניתן בשנים שלאחר מכן.
נעמה מנחמי: תיאורטית פטנט ניתן עד 20 שנה או עד 25 שנה.
נעמה מנחמי: הוא ניתן וכל 4 או 5 שנים צריך להאריך אותו ולשלם את האגרה.
נעמה מנחמי: אפשר גם לשלם את האגרה מראש לכל התקופה.
אורי מקלב: במקרה הזה האגרה צריכה לשקף את העלות של הטיפול?
נעמה מנחמי: אנחנו נגיע לזה כשנדון בתקנות הכלליות, בתיקון מס' 1.
אורי מקלב: זה בידיים שלנו אנחנו כבר כאן לוקחים מחיר - - -
נעמה מנחמי: אנחנו נדון יחד בכל התקנות האלה.
אסא קלינג: התעריפים האלה הרבה יותר זולים ממדינות אחרות.
דוד רותם: נאשר את זה?
אורי מקלב: אני מצטרף לאדוני.
דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 12) (פרסום בקשות פטנט), התשע"א-2011.
דוד רותם: היתה בקשה לרביזיה של חבר הכנסת מקלב.
דוד רותם: אדוני רוצה להסביר לנו מה הוא רוצה?
אורי מקלב: כחבר ועדת החוקה, התבקשתי על-ידי סגן שר הבריאות להגיש את הרביזיה הזאת.
נעמה מנחמי: דרך אגב, הוא גם יכול להגיש.
אורי מקלב: נכון, אבל במקרה הזה אני הגשתי כי הייתי זמין והיה חשש שאולי לא יהיה אפשר להגיש את הרביזיה.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על סעיף 19א.
אורי מקלב: בעצם המטרה בבקשה היא לא לתת את האפשרות להאריך ולהאריך את התשובה של הרשם בנושא בקשות שיש לו, אלא שצריך להיות זמן.
אורי מקלב: אם כל פעם ניתן אפשרות להאריך את הזמן למתן תשובה - - -
דוד רותם: אדוני מתכוון למתן ארכה למבקש למתן תשובה.
אורי מקלב: משרד הבריאות חושב שאם זה לא יהיה תחום ב זמן מסוים בשיקול הדעת של הרשם, בעצם אנחנו יכולים לעקר את כל הסעיף.
אורי מקלב: לכן, צריכה להיות קביעה של זמן וגם לומר באיזה מצבים.
אורי מקלב: דהיינו, ההארכה צריכה להינתן בנסיבות מיוחדות ולא שניתן אפשרות להאריך בלי להגביל ולומר עד מתי ובאיזה מקרים.
דוד רותם: אתה ער לכך, אדוני, שכאשר ניסחנו את הסעיף היה פה נציג של משרד הבריאות שאמר שהסעיף הזה מקובל עליהם.
אורי מקלב: בהחלט יכול להיות וגם סביר שיכול להיות.
דוד רותם: זה לא יכול להיות, אני תמיד צודק.
אורי מקלב: אתה תמיד צודק ובמקרה זה אתה גם זוכר את העובדות.
אורי מקלב: אני לא זוכר את העובדות באותו זמן.
אורי מקלב: אבל, מי כמוך יודע שדברים כאלה קורים חדשות לבקרים.
אורי מקלב: לאחר שמישהו שם לב ומעורר את תשומת הלב, ישנה חשיבה שנייה.
אורי מקלב: פעמים רבות משרדים ממשלתיים חוזרים ואמרו שלאחר שמישהו עורר את תשומת ליבם הם רוצים לשנות.
אורי מקלב: זה יכול לקרות למשרדים ממשלתיים וגם אנחנו חברי הכנסת לפעמים משנים את הדברים.
אורי מקלב: לכן זה לא דבר שהוא חריג.
אורי מקלב: גם זה לא משהו שהוא כל-כך מהותי ומהפכני.
אורי מקלב: יש דברים שהם הגיוניים.
דוד רותם: מהפכני מאוד.
דוד רותם: אדוני הרשם, מה אתה אומר?
דוד רותם: אני עוד לא דן ברביזיה, אני רק בבקשה לרביזיה.
אסא קלינג: הנוסח שהונח על שולחן הוועדה היה פרי פשרות והסכמות עם משרד הבריאות.
אסא קלינג: זה הנוסח שהונח על שולחן הוועדה.
אסא קלינג: הוועדה שקלה ואולי הגיעה לנוסח יותר מאוזן.
אסא קלינג: ההסכמות שניתנו הן אלה שניתנו.
דוד רותם: רוצים להגביל את סמכותך לתת ארכות לתקופה שתיקבע בחוק.
דוד רותם: זאת אומרת, לא רוצים לסמוך עליך שאתה תוכל לתת ארכות כמה שתרצה, אלא יגבילו אותך בתקופת מקסימום.
שמרית גולן: היום אין בהצעה תקופת מקסימום.
דוד רותם: זאת הרביזיה.
דוד רותם: ברביזיה הם רוצים להכניס תקופת מקסימום.
שמרית גולן: לא ברביזיה הכתובה.
אסא קלינג: הם לא מבקשים תקופת מקסימום, הם פשוט מבקשים לחזור לנוסח שהיה מוסכם בין המשרדים.
אסא קלינג: אני סבור שהנוסח כרגע, דהיינו: "אלא אם כן שוכנע הרשם שהארכה נדרשת מסיבות שלמבקש או לבא כוחו לא היתה שליטה עליהם ולא ניתן היה למנעם", אני חושב שזה נוסח שעונה על הצרכים שחבר הכנסת הנכבד מצביע עליהם בשיקול הדעת לרשם.
אסא קלינג: כבר היום הרשות והרשם מגביל את עצמו בכמות הארכות שינתנו.
אסא קלינג: מובן שבמידה ויש נסיבות חריגות שבחריגות, כפי שהצבענו כבר בדיונים הקודמים, למשל, אסון הטבע ביפן או נסיבות אישיות חריגות, יהיו אשר יהיה חס ושלום, ברור שבמקרים שכאלה ראוי שיהיה שיקול הדעת.
אסא קלינג: ישנה ההתנהלות הסבירה והעסקית של המבקשים שבמקרים חריגים יכולים לעלות.
אסא קלינג: איננו יכולים לצפות היום את כל הנסיבות ואני חושב שהנוסח כפי שהוצע ונרשם - - -
דוד רותם: אם הבנתי נכון, הם רוצים לקבוע.
דוד רותם: יש אסון ביפן ויש רעידת אדמה, אבל צריך לקצוב בזמן.
דוד רותם: 9 חודשים?
דוד רותם: 8 חודשים?
דוד רותם: – לא יותר מזה.
דוד רותם: אחרי זמן מסוים צריך להגיד לרשם שזאת התקופה המקסימאלית שהוא יכול להאריך ואחריו אי-אפשר לתת יותר ארכה.
דוד רותם: זאת הכוונה שלהם.
אורי מקלב: רעידת אדמה ביפן זה נקרא כוח עליון.
דוד רותם: אני הבנתי שמעבר לכוח ה עליון רוצים גם לקבוע הגבלת זמן להארכה של הרשם.
שמרית גולן: זה לא נאמר כאן בדיון.
דוד רותם: רבותיי, קיבלתי שיחות לסין על הנושא הזה.