GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורן פרסקי: כי זה לא עניין שהוא שייך.
אורן פרסקי: זאת בעיה אחת.
אורן פרסקי: שנית, הזהירו אותנו שמכיוון שאין לנו יכולת לכפות תנאים על חברות הביטוח והביטוח הזה הוא ביטוח יקר, כי זה 8 שנים, זה יפר את האיזון במכרזים ויעשה לנו בעיות קשות במכרזים ויכול להיות שלא נוכל לבצע את זה.
אורן פרסקי: המכרז היה רעיון יפה אבל זה לא ישים.
אורן פרסקי: מצד שני, הם הרגולטור של חברות הביטוח.
אורן פרסקי: חברות הביטוח מוכנות לבטח עורכי דין זרים.
אורן פרסקי: שהמפקח על הביטוח ישב מולם ויקבעו את התנאים.
אורן פרסקי: אפשר להכניס את התנאים האלה לתוך הצו.
אורן פרסקי: לשכת עורכי הדין היא לא שושבין בעניין הזה.
אורן פרסקי: אנחנו עשינו את הפעולות כדי להראות שזה ניתן.
אורן פרסקי: גם "מגדל" וגם "איילון" מסכימים לעשות את זה.
אורן פרסקי: צריך את מי שיש לו כוח לשבת מולם ולהביא אותם לשולחן ולקבל מהם תנאים טובים שיעשה את זה בבקשה.
אורן פרסקי: אי-אפשר סתם לזרוק את הכדור הזה אלינו.
אורן פרסקי: לנו אין את הסמכות, אין את הכוח, אין לנו את היכולת לעשות את זה.
עמי ברקוביץ: מעצם זה שאתה מוציא מכרז, זה לא נותן לך את הכוח?
אורן פרסקי: לא, בגלל שאני מוגבל בדיני המכרזים ואני מחויב לציבורי עורכי-הדין בישראל, לא להטות ולא להפר את האיזון במכרזים האלה בגלל נטע זר וזה נטע זר.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: למה שזה יפר את האיזונים?
הילה דוידוביץ-בלומנטל: אתה עושה שני סלים נפרדים, אחד לעורכי דין ישראלים ואחד לעורכי דין זרים.
אורן פרסקי: אנחנו בדקנו את זה.
אורן פרסקי: המומחים שלנו שמטפלים במכרזים האלה אמרו לנו שזה לא ישים.
אורן פרסקי: אם תהיה ישיבה אנחנו נזמין אותם.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: אנחנו זימנו ישיבה.
לינדה שפיר: סליחה, ביום חמישי קיבלנו זימון ליום ראשון?
אורן פרסקי: 5 חודשים חיכינו לתגובה שלכם ולא קיבלנו שום דבר.
לירז דמביץ-כהן: היתה חלופה של מכתבים וטלפונים בינינו לביניכם.
פיני שחר: מי שהיה צריך לתת תגובה זה אתם על הנושא של ההסכמות למכרזים, עם כל הכבוד.
פיני שחר: מי שהיה אמור לחזור בתשובה זה אתם.
לירז דמביץ-כהן: אנחנו פנינו אליכם וקיבלנו תשובות שאתם מקדמים את זה ושהמגמה חיובית ושיש רק בעיה של המוסדות ושל הרוב ושזה עתיד להיפתר תוך 10 ימים עד שבועיים.
לירז דמביץ-כהן: אלה התשובות שקיבלנו.
אורן פרסקי: הבעיה לא נפתרה.
לירז דמביץ-כהן: דיברנו בטלפון.
אורן פרסקי: - - פתרנו את בעיית הערבות, היה צריך לשנות את הסעיף ולא שיניתם.
לינדה שפיר: קיבלנו תשובה שלילית מיועץ הביטוח.
לינדה שפיר: אכן בדקנו בכיוון חיובי.
לינדה שפיר: אני רק מבקשת לעשות סדר בלוחות הזמנים.
לינדה שפיר: אכן בדקנו עם הצוות שעוסק בנושא, בדקנו עם יועץ הביטוח שלנו שהוא בלתי תלוי לחלוטין.
לינדה שפיר: את טיוטת הצו המתוקנת קיבלנו רק ב-19.2 אחרי בקשות רבות חוזרות.
עמי ברקוביץ: מה זה רלוונטי לשאלה העקרונית?
לינדה שפיר: תן לי להתייחס בדיוק כמו שאתם התייחסתם ללוחות הזמנים.
לינדה שפיר: אני אישית גם לא קיבלתי זימון.
לינדה שפיר: הסתבר לי מאחד מעורכי הדין שלי ביום חמישי, שהגיע זימון ליום ראשון.
אורן פרסקי: אני לא שמעתי על זה בכלל.
עמי ברקוביץ: מה זה רלוונטי?
עמי ברקוביץ: מה זה שייך לעובדה שאתם הייתם צריכים לתת תשובה?
דוד רותם: לא הבנתי, הלשכה היתה צריכה להודיע לכל אחד מכם בנפרד?
דוד רותם: הם מתאמים עם לשכת עורכי הדין.
אורן פרסקי: אני שומע פה שרצו לפגוש אותי ביום ראשון ואף אחד לא אמר לי ולא שמעתי כלום.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: תבדקו אצלכם בבית למה זה לא עובר.
לינדה שפיר: אני קיבלתי בדיעבד מעורך-דין שלי שקיבל זימון.
אורן פרסקי: אנחנו באים לפגישה ואנחנו מצפים שהדברים אכן יעשו.
אורן פרסקי: מה שהתחייבו לבדוק לא נבדק ומה שהתחייבו לתקן, חלק לא תוקן.
לינדה שפיר: לגבי מועדי המכרז, אכן כשהיתה ישיבה קודמת, לא יצאנו למכרז כי לא ניתן היה לצאת למכרז.
לינדה שפיר: לכן הארכנו את הפוליסה הקיימת עם החברה שבטחה את הלשכה בשלושת השנים הקודמות.
אורן פרסקי: היא מוכנה לבטח עורכי דין זרים.
לינדה שפיר: לכן הארכנו את תוקפו של ההסכם עד סוף דצמבר ואנחנו צפויים ביולי, אוגוסט לצאת למכרז הבא.
לינדה שפיר: אלה לוחות הזמנים.
דוד רותם: אולי תבקשו מוועד מחוז תל-אביב, הוא עושה מכרזים יותר טוב מאשר הלשכה.
פיני שחר: אני מציע שנתחיל לדבר על פרקטיקה.
פיני שחר: אפשר לעשות פה פינג-פונג אחד כלפי השני, מאיזה תאריך זה היה ומי חיכה להסכמה של מי.
פיני שחר: אני מציע שנתקדם הלאה.
פיני שחר: אני חושב שיש הסכמה גם במשרד האוצר וגם במשרד המשפטים ששתי האופציות של הערבות והפיקדון, הן אופציות שהסיכוי שלהן שעורך דין זר כלשהו יבחר בהן, היא מאוד נמוכה.
פיני שחר: אבל יחד עם זה יש חשיבות מאוד גדולה ואת זה גם אמר לנו משרד התמ"ת, אחרי שהוא דיבר עם גורמים זרים.
פיני שחר: הוא נתן לנו המלצה שעדיף להכניס את הצו בנוסחו הזה בהקדם ואחר-כך, ככל שניתקל בקשיים נתקן אותו מאשר שאנחנו נגרור וננסה לייצר פה משהו שהוא מאה אחוז מושלם.
פיני שחר: לכן אני מציע שנאשר את הצו בנוסח הקיים.
פיני שחר: לגבי המכרז של לשכת עורכי הדין, אני עדיין לא מצליח להבין מה הבעיה שלהם מבחינת המכרז עצמו.
פיני שחר: אני מציע שתיקחו על עצמכם לפחות לנסות לברר את זה עוד יותר לעומק.
פיני שחר: אנחנו נשת
פיני שחר: דל לעזור לכם ככל הניתן בנושא הזה, לתת לכם פיתרונות יצירתיים איך כן אפשר לעשות את הדבר הזה.
פיני שחר: לגבי הסוגיה למה זה רעיון מאוד טוב לעשות את זה במכרז או לא?
פיני שחר: זה פשוט, כי ברגע שחברת ביטוח רואה קבוצה מאוד גדולה שבאה אליה, היא מוכנה לקחת גם כמה אנשים מאוד מסוכנים, שביום יום היא היתה דוחה אותם.
פיני שחר: לכן אמרנו שהרבה יותר טוב והרבה יותר עדיף שתבוא קבוצה של 50,000-60,000 אנשים ואומרת: יש איתי עוד כמה אנשים אחרים.
פיני שחר: זה אותו מצב שיש מעסיק מאוד גדול שמביא את כל העובדים שלו לחברת הביטוח ואומר לה: בואי תבטחי אותם בביטוח בריאות, כשהיא יודעת שיש כמה אנשים שעברו גם התקף לב שביום יום היא אולי לא היתה מבטחת אותם.
פיני שחר: לכן זה הפיתרון שמאוד קסם לנו, שזה ייכנס תחת המכרז עצמו ולא אנשים ספציפיים יצטרכו ללכת ולדבר עם חברות הביטוח.
פיני שחר: עוד פעם, אני באמת מבקש מהוועדה לשקול לאשר את הצו בנוסח שהוא היום כדי שנוכל להתקדם הלאה.
אורן פרסקי: מה לגבי הערבות?
אורן פרסקי: אתה דיברת על הביטוח.
אורן פרסקי: באשר לסעיפי הביטוח, הצו כפי שאתם שלחתם אותו מקובל עלינו, כך שאין צורך לתקן את סעיפי הביטוח כדי לאשר את הצו.
אורן פרסקי: נניח שנאשר את הצו עם סעיפי הביטוח כמו בטיוטה – בבקשה, נשמח לקבל מכם עזרה וללבן מה ניתן לעשות בעזרת המפקח על הביטוח כדי שאפשר יהיה לפתור את הבעיות.
אורן פרסקי: אני לא מוכן ולא אוכל לתמוך באישור הצו כמו שהוא כתוב, כאשר אין פיתרון לנושא הערבות.
אורן פרסקי: בואו נתקן את סעיף הערבות, כמו שסיכמנו בינינו בישיבה ואז אפשר לאשר את הצו היום.
פיני שחר: מבחינה פרקטית, ברגע שעורך דין בחר באופציה של ערבות והוא כל שנה בין כה וכה צריך להגיע אליכם כדי לחדש את ההיתר שלו לעבוד פה והערבות אנחנו מחייבים את הערבות להיות 8 שנים, אז אין שום בעיה שהוא בשנה מסוימת, בתום סוף השנה שלו של העבודה הוא לא מגיע אליכם.
פיני שחר: אז אתם יודעים עדיין שיש לכם ערבות שהיא תקפה למשך עוד 7 שנים.
אורן פרסקי: הוא ממשיך לעבוד או לא?
פיני שחר: אם הוא ממשיך לעבוד והוא לא הגיע אליכם, אז הוא כבר עבר על הוראות הדין שהוא צריך להגיע אליכם.
אורן פרסקי: מה שאתם מציעים זה אומר שמי שלא בא כל שנה ומביא לנו חידוש של הביטוח, שזה יהיה לעוד 8 שנים, אנחנו צריכים להוציא אותו מהרישומים.
פיני שחר: לא, לא.
אורן פרסקי: אני יותר פרקטי.
אורן פרסקי: יש ערבות שזה ביטחון ריאלי שהוא עומד לפוג.
אורן פרסקי: האיש ממשיך לעבוד - - -
עמי ברקוביץ: הוא לא עומד לפוג.
אורן פרסקי: כתוב בו שהוא יפוג.
אורן פרסקי: לא כתוב - - -
עמי ברקוביץ: אורן, זה תקף לשנה ול-7 שנים.
עמי ברקוביץ: למה אתה צריך לממש את זה אחרי שנה אם יש לזה תוקף לעוד 7 שנים?
דוד רותם: אורן, אל תענה להם, דבר איתי.
אורן פרסקי: אם האיש ממשיך לעבוד אז יש עילות תביעה חדשות כל רגע ויש התיישנות 7 שנים.
אורן פרסקי: כל הרעיון של הערבות הזאת, שהיא תהיה בתוקף עד תום ההתיישנות.
אורן פרסקי: ברגע שהוא נתן לי את הערבות והוא מתחיל לעבוד בתוך השנה, כבר ירדתי.
אורן פרסקי: אין פה מנגנון של חידוש כל שנה.
דוד רותם: הוא צריך לחדש כל שנה?
אורן פרסקי: לא ברור מפה שהוא צריך לחדש כל שנה.
פיני שחר: החוק מחייב אותו להגיע אליך כל שנה כדי לקבל היתר לעבוד פה בארץ.
אורן פרסקי: עדיין אני בחסר.
אורן פרסקי: זה כל-כך פשוט.
אורן פרסקי: כל ערבות בנקאית שעומדת לפוג, יש עילת מימוש שפונים לבנק ואומרים: או שתיתן לי כתב חידוש – לא אקבל חידוש עד מועד פג התוקף שהוא כתוב פה.
אורן פרסקי: אז אני ממש אותו.
דוד רותם: אני מסכים, זה סעיף שאנחנו נכניס.
אורן פרסקי: זה כל מה שאני מבקש.
אורן פרסקי: יסלחו לי כל אלה שדואגים למדינה.
אורן פרסקי: כל מי שיש לו קליינט ויש לו ערבות בנקאית, אם הוא לא יקבל או חידוש או מימוש אז הוא ייתבע לדין בתור רשלן.
אורן פרסקי: כיוון שהביטחון הריאלי הלך והתמסמס, זאת לא התחייבות של מישהו, זה לא עניין אובליגטורי, זה ביטחון ריאלי.
אורן פרסקי: אני צריך שבתאריך הזה שהוא עומד לפוג, יש לי עילה.
לירז: מועד התפוגה, לא תום השנה.
דוד רותם: תום השנה.
דוד רותם: רבותיי היקרים, שיבוא ויאריך.
דוד רותם: מה שקורה זה שהנזק נגרם אחר-כך והערבות תפוג כי זה לשנה פלוס 7.
דוד רותם: הוא עשה נזק בשנה השלישית שהוא עובד.
עמי ברקוביץ: למה אתה צריך את ההארכה?
דוד רותם: כי אני רוצה להכריח את עורך הדין הזר לבוא ללשכה ולהביא ערבות חדשה כל שנה.
פיני שחר: הוא חייב.
דוד רותם: הוא חייב והוא לא עושה את זה.
פיני שחר: אז הוא לא יכול לחדש את ההיתר שלו.
אורן פרסקי: זה לא ביטחון ריאלי.
אורן פרסקי: זה דבר מאוד פשוט.
דוד רותם: רבותיי, בכל ערבות בנקאית, אפילו בערבות חוק המכר, מגיע סוף הזמן, אתה שולח מכתב לבנק ואומר להם: או תפרעו או תאריכו.
עמי ברקוביץ: מתי זה סוף הזמן?
אורן פרסקי: התאריך הוא תאריך נקוב.
אורן פרסקי: הערבות הזאת תישאר בתוקף 8 שנים עד יום ובחודש ועד בכלל בלבד.
אורן פרסקי: לאחר תאריך זה - - -
פיני שחר: לא שומעים כלום.
פיני שחר: שאלה ליושב ראש.
פיני שחר: אני מנסה להבין את ההצעה שלך.
פיני שחר: למעשה ההצעה שלך אומרת: בואו נטיל עליו חובה לערבות לשנה פלוס 7 שנים.
דוד רותם: 5 דקות הפסקה.
דוד רותם: (לאחר הפסקה)
פיני שחר: אדוני היושב ראש.
פיני שחר: לפני ההפסקה היתה לי שאלה פרקטית.
פיני שחר: ההצעה שלך למעשה אמרה שבתום ערבות שצריכה להיות שנה פלוס 7 שנים ואם בתום השנה הוא לא בא והאריך אותה אפשר לפרוע את הדבר הזה.
פיני שחר: אז אני שואל את עצמי מה המשמעות של הפלוס 7 שנים.
פיני שחר: אם הם יכולים בתום שנה לעשות את הדבר הזה - - -
דוד רותם: זה פלוס 7 שנים ממתי?
פיני שחר: מתום השנה.
דוד רותם: אבל אם אני ממשיך לעבוד אז אתה מבין שאני צריך שזה יהיה פלוס 8 שנים, פלוס 9 שנים או פלוס 10 שנים.
דוד רותם: כי בשנה הראשונה עבדתי מה-1.1 עד 30.12 בשנת 2000.
דוד רותם: יש לי ערבות עד 2008.
דוד רותם: מה קורה כשאני עובד מ-2011 עד 2002?
דוד רותם: אני צריך תוספת ערבות לעוד שנה.
דוד רותם: הדבר הוא נורא פשוט, רבותיי.
דוד רותם: אני חושב שכולכם מגזימים בנקודה הזאת.
דוד רותם: כל עורך דין שמבין שכדי לקבל את הביטוח הזה או את הערבות, הוא שם כסף בבנק.
דוד רותם: ברור לו שברגע שאני מממש את הערבות הוא הולך והוא מפסיד את הכסף שלו.
דוד רותם: לכן מה שהוא יעשה זה לחדש את הערבות.
דוד רותם: כך הפרקטיקה נוהגת.
אורן פרסקי: כך הפרקטיקה עובדת.
אורן פרסקי: כל המשק עובד כך.
פיני שחר: אנחנו מסכימים להצעה הזאת.
קארין שמעון: יש הערות של איגוד הבנקים על הצו.
קארין שמעון: יש לנו הערות לתוכן.
דוד רותם: קודם כל תוסיפו בסעיף 7(5) את העניין הזה, שאם תוקף הערבות עומד לפקוע והבנק לא מאריך אותה כי אז היא תהיה ברת מימוש.
דוד רותם: זה דבר שהוא מקובל כמעט אוטומטית.
דוד רותם: אני הייתי נוהג לכתוב לבנק מכתב כל שנה: או שתאריך א ו - - -
לירז דמביץ-כהן: אבל אם הוא מפסיק לעבוד בתום השנה הראשונה?
דוד רותם: אז בכלל נגמר הסיפור.
דוד רותם: אז הוא בא ואומר: קחו את הרישיון שלי , אני הולך.
דוד רותם: תחזירו לי את הערבות.
אורן פרסקי: נחזיר לו את הערבות.
דוד רותם: אז יהיה כתוב: אלא אם כן הפסיק עורך הדין.
אורן פרסקי: אז הוא לא צריך לחדש אבל אני מחזיק את זה עוד 7 שנים.
דוד רותם: תחזיק כמה שאתה רוצה.
דוד רותם: ממילא בסוף אני אתבע אותך.
אורן פרסקי: זה לא נועד להגן על לשכת עורכי הדין, זה נועד להגן על הציבור, נא לזכור.
דוד רותם: די, לשכת עורכי הדין הם לא חלק מהציבור.
עמי ברקוביץ: שאלתי אם לשכת עורכי הדין תיתן התראה כי אנשים יכולים גם לשכוח שהם צריכים להאריך.
אורן פרסקי: זאת אחריות שלנו.
אורן פרסקי: אנחנו נאמן, אנחנו צריכים לדאוג להוציא את המכתב לבנק.
דוד רותם: סליחה, יש גבול לכל תעלול שאני יכול לדרוש מהם.
דוד רותם: עורך הדין הזר יודע שיש לו אישור לשנה ואחרי שנה הוא צריך להתייצב בלשכה.
דוד רותם: הוא צריך לזכור שיש לו ערבות והוא יודע שיש לו ערבות ל-8 שנים.
דוד רותם: אם תוך שנה הוא לא יבוא או שהוא עוזב את הארץ ומחזיק את האישורים שלו, הערבות שלו תמומש.
דוד רותם: שנית, תסמוך על הבנקים.
דוד רותם: לפני שהם מממשים לך ערבות הם מודיעים לך.
אלעזר שטרן: אגב, זאת נקודה שהיא לא לגמרי ברורה בסעיף 9.
אלעזר שטרן: אני חושב שצריך להבהיר אותה בצורה יותר ברורה, שבאמת החובה של עורך הדין הזר להתייצב כל שנה – זה עולה אם קוראים היטב את העומק של סעיף 9.
אלעזר שטרן: זה לא בהיר.
דוד רותם: אנחנו רק צריכים לפתור עוד בעיה אחת וזה את עורכי הדין התושבים שצריכים להקל עליהם.
אורן פרסקי: אנחנו בעד זה ובלבד שהם באמת פה, הם יישארו פה ויש להם פה איזו נוכחות ונכסים.
דוד רותם: הם עורכי דין.
דוד רותם: לכל עורכי הדין הישראלים יש נכסים?
דוד רותם: לא, רק לחלק.
פיני שחר: להקל עליהם מאיזו בחינה?
דוד רותם: הם נמצאים בארץ, הם חיים פה.
פיני שחר: הרוב המוחלט יבחר באופציה של ביטוח.
פיני שחר: השאלה, באיזה מובן להקל להם בביטוח?
דוד רותם: אני לא יודע, הם נמצאים פה בארץ.
דוד רותם: אני לא צריך מהם כל מיני דרישות.
פיני שחר: אפשר לפטור אותם מחובת ביטוח עד שלא תהיה חובת ביטוח לעורכי הדין הישראלים.
אורן פרסקי: זה החוק.
דוד רותם: החוק לא נותן לי את זה.
דוד רותם: אלה עורכי דין שעלו ארצה, יושבים בארץ ואני מתייחס אליכם כאל עורכי דין זרים.
דוד רותם: היה צריך לעשות שינוי בחוק לשכת עורכי הדין, כשאנחנו מפרקים אותה ומעבירים את הסמכויות למשרד המשפטים.
דוד רותם: צריך לכתוב שם גם סעיף שמשרד המשפטים יהיה רשאי לקחת את עורכי הדין האלה ולתת להם רישיונות בלי בחינות.
דוד רותם: מי בכלל מסוגל לעבור את הבחינות של לשכת עורכי הדין?
דוד רותם: אל תסתכל עלי, אני לא.
אורן פרסקי: גם השר נאמן כך מתבטא.
אורן פרסקי: מעל 90% מבוגרי האוניברסיטאות עוברים.
דוד רותם: לכן אני רציתי לתת להם בונוס אבל עורכת הדין שפיגלשטיין לא אישרה אותי.
דוד רותם: היא כתבה לשר שלא לעשות את זה.
דוד רותם: איגוד הבנקים, בבקשה.
קארין שמעון: בסעיף 2(3) יש דרישה שהערבות הבנקאית תהיה בלתי ניתנת לביטול.
קארין שמעון: אין דבר כזה.
קארין שמעון: הערבות הבנקאית ניתנת לביטול אבל רק בהוראה של המוטב, דהיינו, לשכת עורכי הדין.
קארין שמעון: צריך להשמיט את הדרישה הזאת או לרשום שהיא תהיה ניתנת לביטול אך ורק בהודעה של לשכת עורכי הדין.
קארין שמעון: זה דבר אחד.
קארין שמעון: בסעיף 2(3) כתוב שהערבות הבנקאית תהיה בלתי מותנית ובלתי ניתנת לביטול.
קארין שמעון: ערבות בנקאית ניתנת לביטול בהוראת לשכת עורכי הדין שהיא המוטב.
קארין שמעון: ערבות בנקאית היא התחייבות של הבנק כלפי המוטב.
קארין שמעון: במקרה הזה לשכת עורכי הדין.
קארין שמעון: בכל עת יכולה לשכת עורכי הדין לבוא ולהודיע לנו על ביטול הערבות ואנחנו מחויבים לבטל.
פיני שחר: אנחנו רוצים שלא תהיה.
קארין שמעון: מדובר פה בהתחייבות חוזית.
דוד רותם: היא תהיה בלתי מותנית ובלתי ניתנת לביטול, העברה או שיעבוד, אלא לפי דרישת הלשכה.
דוד רותם: שהלשכה תוותר על הערבות, שתבטל אותה.
דוד רותם: אדוני, תביעה נגד הלשכה זה יותר פשוט מאשר נגד בנק.
אורן פרסקי: אין לנו אפילו התלבטות.
קארין שמעון: בסעיף 8 כתוב "מומשה הערבות.
קארין שמעון: .
קארין שמעון: ולא יאוחר מ-30 ימים".
קארין שמעון: צריך לרשום 30 ימים ממועד המימוש כי לא רשום 30 ימים מאיזה מועד.
קארין שמעון: צריך להוסיף "ממועד המימוש".
אורן פרסקי: זה בסדר.
קארין שמעון: באותו סעיף יש הפנייה "כמפורט בסעיפים 2(3).
קארין שמעון: סעיף 4 סתם השתרבב וצריך למחוק.
אלעזר שטרן: סעיף 4 מחוק.
קארין שמעון: משום מה זה מופיע אצלי.
קארין שמעון: לגבי סעיף 9.
קארין שמעון: בשורה השלישית כתוב: "השיבה הלשכה את הערבות לעורך-הדין הזר".
קארין שמעון: אני מבקשת שיהיה רשום: "תשיב הלשכה את הערבות לתאגיד הבנקאי או למבטח שהוציאה".
קארין שמעון: הבנק, כדי לבטל את הערבות, צריך לקבל אותה חזרה אליו.
דוד רותם: אז שעורך הדין הזר ישבור את הראש.
דוד רותם: הוא שם אצלכם כסף בשביל הערבות הזאת?
דוד רותם: אתם לא נותנים ערבות בגלל העיניים היפות של מישהו.
קארין שמעון: כדי לבטל את הערבות - - -
דוד רותם: שיבוא אותו עורך-דין זר, ייקח את הערבות, יביא אליכם ויגיד: הנה הערבות, תחזירו לי את הכסף.
דוד רותם: לא הלשכה ולא חברים של הלשכה.
קארין שמעון: מי שהוציא את ההתחייבות הזאת כלפי הלשכה זה הבנק.
קארין שמעון: הלשכה אמורה להחזיר לבנק את הערבות הבנקאית.
דוד רותם: ואז מה יקרה עם הכסף ששוכב אצלכם תמורת הערבות?
קארין שמעון: ברגע שזה מבוטל אנחנו משחררים את זה .
דוד רותם: שהעורך דין הזר ייקח את הערבות, י קח אותה מהלשכה ויביא אליכם.
קארין שמעון: טוב, אז זה יישאר בתוקף.
קארין שמעון: לגבי הערבות הבנקאית.
קארין שמעון: דיברנו בפגישה הקודמת על הנושא של הצמדה למדד.
קארין שמעון: אני רואה שהכנסתם כאן כן מנגנון של הצמדה למדד - - -
אורן פרסקי: לא הכנסנו.
קארין שמעון: בגוף הנוסח בפסקה השנייה רשום: "ובלבד שלא יעלה על סכום הערבות בתוספת הפרשי הצמדה".
עמי ברקוביץ: את לא בנוסח המעודכן.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: המילים "בתוספת הפרשי הצמדה" נמחקו.
דוד רותם: למה זה ירד?
דוד רותם: למה שזה יירד?
אורן פרסקי: כי השקל יציב בשנים האחרונות.
דוד רותם: אתה צודק, השקל הוא יציב, זה נכון.
דוד רותם: אבל זה בגלל שיש לנו משרד אוצר כזה.
דוד רותם: מחר ישתנה האוצר, השקל לא יהיה יציב, ואני לא אצטרך לשנות את הצו.
פיני שחר: האם זאת מחמאה למשרד האוצר הנוכחי?
דוד רותם: אתה לא תשמע ממני מחמאות למשרד האוצר, בטח לא אחרי אתמול.
פיני שחר: הצענו לבטל את העניין של ההצמדה כי מבחינה פרקטית עוד 4 שנים נצטרך לדבר על סכום ביטוח שהוא 2,154,000.71 .
פיני שחר: כנ"ל גם לגבי השתתפות עצמית.
פיני שחר: זה יוצר פה סתם בעיות בחישוב, לדעת בדיוק כמה כל אחד צריך להביא.
דוד רותם: 2 מיליון שקל של היום – אני הגשתי את התביעה בעוד 7 שנים ואני אדרוש ריבית והצמדה ואני אקבל פסק דין כזה.
דוד רותם: אז יגידו לי שהערבות היא רק על חצי מהתביעה שלך.
פיני שחר: חצי מהתביעה זה - - -
דוד רותם: עזוב חצי מהתביעה, אתה יודע כמה תהיה ההצמדה ב-8 השנים הקרובות.
דוד רותם: לו הייתי יודע, הייתי שם את הכסף שלי.
פיני שחר: גם אם ניקח עוד 10 שנים זה יכול להישחק 20%.
דוד רותם: לי יש בקשה אליך.
דוד רותם: האם אני יכול, בכל החוקים שאני מגיש, להוסיף 20% ואתה תגיד לי: עזוב, 20% זה לא נחשב?
פיני שחר: כן, בחוקים של משרד המשפטים.
דוד רותם: לא של משרד המשפטים, בחוקים שלי.
פיני שחר: דרך אגב, בכל התקנות שלנו אנחנו מבטלים את סוגיית ההצמדה.
דוד רותם: אני הייתי מסכים איתך אם היית יכול להתחייב לי שמשרד האוצר יישאר כמו שהוא היום ל-10 השנים הקרובות.
דוד רותם: אתה יודע ממה אני מפחד.
דוד רותם: מחר בבוקר יש בחירות ויש שינויים ויש מישהו אחר במשרד האוצר ויש ממשלה אחרת.
דוד רותם: אחר-כך אנחנו רואים שפתאום ההצמדה חלה ואז תבואו בריצה ותגידו שעד ה-15 לחודש חייבים לעשות הצמדות.
אורן פרסקי: אנחנו ניטראליים בעניין הזה.
פיני שחר: אני אספר סיפור אישי.
פיני שחר: לפי הפוליסה אמרו לי שההשתתפות העצמית היא 800 שקלים.
פיני שחר: בתכלס ראיתי שהורידו לי 824 ו-26 אגורות.
פיני שחר: כשהסתכלתי ראיתי שזה מוצמד לינואר 2008.
פיני שחר: אם אנחנו מדברים על 10,000 שקלים, אז שיהיה 10,000 שקלים.
פיני שחר: אם זה 2 מיליון, אז שני מיליון.
פיני שחר: אם זה יישחק - - -
דוד רותם: יש לי בקשה אליך, אל תגיד את זה בקול רם.
דוד רותם: יש לי פוליסת ביטוח חיים, מה שנקרא ביטוח מנהלים משנת 1975, שהיא צמודה למדד.
דוד רותם: אני לא יכול למשוך את הכסף כי אתם הוצאתם איזה חוק נוראי.
פיני שחר: אתה יכול למשוך.
דוד רותם: כן, רק לשלם מס הכנסה על מה שכבר שילמתי פעם אחת.
פיני שחר: על הכסף הזה לא שילמת.
דוד רותם: וודאי ששילמתי.
פיני שחר: אם אתה מדבר על ביטוח מנהלים, לא שילמת.
דוד רותם: קיבלתי קיזוז אבל לא את הכול, רק חלק.
דוד רותם: על כל פנים, אני לא לוקח סיכונים בדברים האלה.
דוד רותם: נראה לי שאתם עושים טעות אבל זאת תהיה הבעיה שלכם.
פיני שחר: על זה לא יקום ייפול הצו.
פיני שחר: אם רוצים להכניס הצמדה, נכניס הצמדה.
פיני שחר: פרקטית זה סתם יוצר בלבול.
דוד רותם: אין בעיה, אתם לא רוצים, נעשה בלי הצמדה.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: יש עוד התאמות שצריך לבצע בנוסח של הערבות.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: להתאים אותן לסעיפים.
קארין שמעון: אז אין מנגנון הצמדה.
דוד רותם: אין הצמדה.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: כתוב "ותוקפה לפחות 8 שנים".
קארין שמעון: שנייה, אנחנו תכף נגיע גם לנוסח הזה.
קארין שמעון: אני רוצה שבכותרת הערבות גם יהיה מקום שיצוין התאריך, שזה עניין מהותי ולא טכני.
קארין שמעון: וגם בכותרת "ערבות אוטונומית" יהיה רשום מספר כי מספר הערבות צריך להיות מצוין שם.
קארין שמעון: לגבי הסכום.
קארין שמעון: רשום: "לתשלום כל סכום עד לסכום כולל של " צריך להשאיר כאן "בלנק" ויהיה רשום מה הסכום, או שאתם רוצים שה סכום יהיה באופן קבוע 2 מיליון שקלים.
דוד רותם: 2 מיליון שקלים.
קארין שמעון: לגבי התוקף כבר באמת העלית את זה קודם.
קארין שמעון: תוקף של 7 שנים זה תוקף שפחות מקובל.
קארין שמעון: אני לא יודעת עד כמה זה ישים ואם יהיה עורך דין זר שיעמיד בטוחה ל-7 שנים, זה בסדר.
קארין שמעון: הם ימלאו את התאריך אבל השאלה היא אם פרקטית הם יוציאו.
קארין שמעון: אם לא, יש בטוחות שהן חלופות לערבות.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: זהו, שאין.
אורן פרסקי: יש פיקדון.
דוד רותם: כתוב פה: "עד סכום כולל של 2 מיליון שקלים שיגיע לכם מאת".
דוד רותם: הערבות הזאת אחרי שנה אני מבקש להאריך אותה או לפרוע אותה ואומרים לי: לא מגיע לך כלום.
דוד רותם: למה שאני אפרע אותה?
אורן פרסקי: כי אם יש לי את עילת המימוש זה יהיה בסדר.
דוד רותם: אתה יודע שהבנקים לא אוהבים לשלם ערבויות, הם אוהבים משפטים.
דוד רותם: זה בסדר, הם דואגים לפרנסה של שני עורכי דין, אחד מכל צד.
דוד רותם: זה בסדר, אתם אוהבים את זה.
קארין שמעון: "כל סכום שנשלם על פי ערבות זאת ישולם בהמחאה לטובת לשכת עורכי הדין".
קארין שמעון: אני מבקשת להשמיט את זה.
קארין שמעון: זה ישולם, בין אם זה יהיה בהעברה בנקאית – אנחנו לא יכולים לכבול את עצמנו לאופן התשלום.
דוד רותם: תמחקי את המילה "המחאה", ישולם לטובת לשכת עורכי הדין.
קארין שמעון: בפסקה האחרונה "דרישה בכתב שתגיע בפקסימיליה או בכל אמצעי אלקטרוני אחר, לא תחשב דרישה תקפה".
קארין שמעון: אני לא יודעת מה זה דרישה תקפה.
קארין שמעון: צריך להוריד את המילה "תקפה".
קארין שמעון: ולרשום "לא תיחשב דרישה בהתאם לכתב ערבות זה".
הילה דוידוביץ-בלומנטל: לא מפריע לך המילה "לפחות 8 שנים"?
הילה דוידוביץ-בלומנטל: זה נוסח שאפשרי בערבות?
דוד רותם: ה"לפחות" זה לא חלק מנוסח הערבות.
דוד רותם: אחרי זה בא "עד יום בחודש", אז כותבים להם – זה לא חלק מנוסח הערבות.
קארין שמעון: את זה כבר ביקשנו להשמיט "לפחות 8 שנים".
דוד רותם: זה לא חלק מנוסח הערבות.
אורן פרסקי: זה הושמט.
דוד רותם: זה היה בנוסח ה קודם והורדנו את זה.
קארין שמעון: אז עכשיו יש רק "עד תאריך".
קארין שמעון: לגבי התוספת השלישית: אישור קיום פיקדון.
קארין שמעון: רשום כאן שהתאגיד הבנקאי מאשר שמפקיד הפיקדון הפקיד \
קארין שמעון: פיקדון בסכום של 2 מיליון שקלים חדשים לפחות".
קארין שמעון: אני מבקשת למחוק את זה.
קארין שמעון: שזה יהיה 2 מיליון שקלים בלי המילה "לפחות".
אורן פרסקי: לא צריך "לפחות".
דוד רותם: מצידי הוא הוא יכול לשים 4 מיליון, מה איכפת לי?
קארין שמעון: בסדר, אבל אני לא מאשרת על-פי סכום של 2 מיליון לפחות.
קארין שמעון: גם למחוק את המילים "בחשבון נאמנות נפרד".
קארין שמעון: אני לא יודעת מה זה נפרד.
קארין שמעון: בחשבון נאמנות שמתנהל על שם הלשכה.
קארין שמעון: הבנק לא נכנס לנבכי - - -
דוד רותם: זה לא יכול להיות שבאותו חשבון יש כמה פעמים סכום של 2 מיליון.
דוד רותם: כל חשבון עורך דין זר יהיה חשבון זר.
קארין שמעון: אין משמעות למילה "נפרד".
דוד רותם: שמעות היא שהבנק לא יכול לשים באותו חשבון שני פיקדונות.
קארין שמעון: אני מבינה.
קארין שמעון: ההצעה שלי יהיה כתוב:
קארין שמעון: בחשבון נאמנות על שם לשכת עורכי הדין עבור" ויהיה "בלנק" למילוי שם עורך הדין הזר.
קארין שמעון: מבחינתי זה בסדר.
אורן פרסקי: אני מציע שאולי ישימו את מספר החשבון.
אורן פרסקי: בחשבון נאמנות מספר כך וכך של לשכת עורכי הדין.
קארין שמעון: אני רק מבקשת שיורידו את המילה "נפרד" ויהיה רשום "עבור".
קארין שמעון: אז ברור שזה חד-חד ערכי.
קארין שמעון: דבר נוסף.
קארין שמעון: להוריד את הסיפה "לטובת מי שנפגע עקב מעשה או מחדל".
לירז דמביץ-כהן: זה ירד.
קארין שמעון: כנראה אין לנו את הנוסח המעודכן.
קארין שמעון: זה הכול.
אורן פרסקי: אני הייתי רוצה לראות מה נכתב בסעיף המימוש הזה.
אורן פרסקי: צריך לבדוק את זה היטב.
דוד רותם: תכף תשמע מה כתוב בסעיף הזה.
דוד רותם: אתה צריך עכשיו התייעצות של עורכי דין?
אורן פרסקי: אני לא צריך התייעצות עם אף אחד.
אלעזר שטרן: בואו נעבור על כל הדברים שנשארו.
דוד רותם: תן לו קודם את הנוסח של המימוש בסעיף 7(5).
אלעזר שטרן: לפני סעיף קטן 5 נצטרך לעשות תיקון בתוך הרישה של סעיף 7.
אלעזר שטרן: כיום הרישה של סעיף 7 מכוונת רק לנושא של פסק דין, הסכם פשרה וכו'.
אלעזר שטרן: נצטרך טיפה לשנות שם את הניסוח ואז בסעיף קטן 5 דיברנו על זה יהיה: "אם תוקף הערבות עומד לפקוע והבנק לא מאריך אותה" - - -
אורן פרסקי: תוקף לא עומד לפקוע אחרי שנה.
אורן פרסקי: אנחנו עומדים להיות ביותר מאשר שנה בפחת מהמקסימום.
אורן פרסקי: זאת אומרת, אם הערך העתידי פחת מ-7 שנים אנחנו יכולים לדרוש.
אורן פרסקי: כך זה צריך להיות כתוב.
אורן פרסקי: אחרת אני צריך לחכות 8 שנים בשביל לבוא ולדרוש ולקבל חדש.
דוד רותם: תכתוב: אם חלפה שנה מיום הצעת הערבות ועורך הדין הזר לא האריך אותה, אז אפשר יהיה לממשל.
עמי ברקוביץ: אני רק מציע להקדים לזה משפט.
עמי ברקוביץ: כרגע אין חובה בצו על עורך דין בתום שנה להאריך לעוד שנה פלוס 7.
עמי ברקוביץ: שיהיה משפט כזה במקום סעיף 9 שמנוסח לא מספיק ברור בהקשר הזה ולנסח אותו כחובה.
עמי ברקוביץ: אז לשלב את עילת המימוש שמבקשת לשכת עורכי הדין.
אלעזר שטרן: ברגע שנכניס את זה בסעיף 9 - - -
עמי ברקוביץ: להוציא את זה.
עמי ברקוביץ: תחיל חובה בסעיף של הערבות ואם זה לא זה - - -
אלעזר שטרן: סעיף 7 זה אופן המימוש.
עמי ברקוביץ: נכון, אבל יש לך את סעיף 2 שמדבר על ערבות.
עמי ברקוביץ: אולי להוסיף עוד סעיף בערבות הזאת שמטיל חובה להאריך אותה מידי שנה לשנה פלוס 7.
עמי ברקוביץ: אחרת הוא לא יבין שזה מה שהוא צריך לעשות.
לירז דמביץ-כהן: בכל מקרה אמרנו שאת סעיף 9 צריך להעביר.
אלעזר שטרן: אנחנו פשוט נעביר את סעיף 9 לסעיף 2(5).
עמי ברקוביץ: ל-9 יש שני היבטים, יש לו פיקדון ויש לו ערבות.
אלעזר שטרן: זה עניין של טכניקה, אפשר בתוך סעיף 9 להבהיר את הנקודה הזאת.
אורן פרסקי: מה שעמי הציע בסעיף 9 זה טוב.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: איך עורך דין יידע שעומדים לחלט לו? הם לא חייבים להודיע לו.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: נגיד והוא שכח, המחיר של זה הוא 2 מיליון.
הילה דוידוביץ-בלומנטל: הבנקים לא חייבים להודיע לו, אתם לא מודיעים לו.
דוד רותם: מה קורה כשעורך דין שוכח להגיש כתב הגנה?
דוד רותם: הקליינט שלו חוטף פסק דין והוא מממש את הערבויות, זה הכול.
דוד רותם: את מדברת איתי על עורך דין ולא על אדם סתם ששכח.
דוד רותם: הוא שכח, אז שלא ישכח.
אורן פרסקי: בשביל זה הלשכה היא נאמן והיא תבקש את החידוש.
עמי ברקוביץ: אורן, רק להבהיר, זה לא חילוט, זה הופך בעצם לפיקדון.
דוד רותם: פיקדון, בוודאי.
אורן פרסקי: כן, אם מימשתי את הערבות.
עמי ברקוביץ: הוא נשאר ואם הוא מפסיק אחרי 7 שנים, אתם מחזירים לו את ה כסף?