GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: אדם עבר עבירה ובית המשפט הכניס אותו לכלא, אז הוא הולך לכלא.
דוד רותם: הוא זוכה בערעור, אבל עד שהערעור נשמע הוא ישב בכלא בינתיים.
דוד רותם: זה מה שקורה.
רון תומר: אפשר לקבל עיכוב ביצוע.
רון תומר: כבוד סגן השר, אני רוצה להגיד שבכל פעם מישהו יקום.
רון תומר: מתנגד התנגד לפטנט והרשם קבע שיש פטנט, רק המתנגד יכול לערער על ההחלטה הזאת, לא יכולים לבוא עוד שבעה צדדי ג'.
יעקב ליצמן: הוא יכול כל הזמן להגיד - - -
רון תומר: במערכת המשפט יש סופיות.
דוד רותם: יש מחוזי ויש עליון ויש דיון נוסף.
רון תומר: אדוני, עוד מלה אחת.
רון תומר: אם יינתן פטנט, מבקש הפטנט יעכב את הערעור, כי הוא בינתיים מחזיק מונופול.
רון תומר: השאלה, עוד פעם, בסופו של יום אם נהפוך את זה.
דוד רותם: יש - - -
רון תומר: השאלה איפה האינטרס הציבורי.
דוד רותם: יש הבדל בין רשם לבין בית משפט.
דוד רותם: זה הבדל גדול.
טל בנד: אדוני, יש כאן ניסיון לעשות מחטף ולשנות את השיטה בעניין שלא קשור בכלל לתיקון הזה.
דוד רותם: כולכם מדברים אתי על מחטפים כששכחתם מה ביקשתם לפני חמש דקות.
טל בנד: אנחנו לא - - -
דוד רותם: הרי המחטפים הם הדדיים פה.
טל בנד: אדוני, זה הולך באותו כיוון.
דוד רותם: הכול הולך באותו כיוון של מחטפים.
טל בנד: מה שביקשנו, אדוני, זה לזרז.
טל בנד: ברגע שעובר תיקון 12 לחוק יש הגדלה של החשיפה לפיצויים.
טל בנד: יש כאן פיצויים, לא רק reasonable royalty.
טל בנד: בסיטואציה שעורך-הדין גילת מתאר יש פיצויים מלאים על כל התקופה הזאת, והמחוקק חשב שלפני שלוקחים משהו מהציבור, צריך שגם בית משפט ולא רק הרשם יבדוק את זה, כך שדווקא התיקון הנוכחי לחוק עוד מחזק את העמדה שלהם, אדוני.
תמיר אפורי: אם אפשר, קורה פה מצב מוזר.
תמיר אפורי: יש הסכם עם האמריקנים שמדבר על שניים-שלושה דברים.
תמיר אפורי: מסביב לשניים-שלושה הדברים האלה הולכים ונערמים תיקונים שמצמצמים את זכויות הפטנט, תיקונים רבים מאוד.
תמיר אפורי: האחרון בהם נשמע לפני עשר דקות מעורך-הדין בנד, עכשיו - - -
דוד רותם: ההסכם עם האמריקנים – אם אתה שואל אותי, לא שאלו אותי ולא ביקשו אישור שלי – אני חושב שהוא הסכם רע, הוא הסכם כניעה, אבל הוא הסכם שקיים, ואני לא יכול לשנות, ואני אחפש כל דרך שאני אוכל לא להפר אותו, אבל ללכת לידו.
תמיר אפורי: יש כאן שורה של תיקונים שהולכים ליד ההסכם בכל מיני היבטים וגורעים מזכויות.
תמיר אפורי: ההצעה האחרונה לפני עשר דקות היא חדשה לחלוטין, היא לא עלתה, לא בהצעת החוק ולא סביב השולחן הזה.
תמיר אפורי: עכשיו עולה הצעה - - -
דוד רותם: רבותי, כולכם יכולים להציע כל מה שאתם רוצים.
דוד רותם: אתם יכולים להעלות כל מה שאתם רוצים.
דוד רותם: אני לא אעצור שום אדם מלהעלות הצעות לתיקון עד שהחוק הזה לא יוצבע - -
תמיר אפורי: זה היה הכיוון שרציתי.
דוד רותם: - - שלא יהיה לכם שום ספק.
נעמה מנחמי: 188 – סעיף ייחוד עילה.
נעמה מנחמי: ביחס ליתר התיקונים שעברנו עליהם הוא קצת אינצידנטלי.
דוד רותם: רבותי, זה בסדר גמור, כל מה שאתם רוצים, אתם יכולים להעלות – אינצידנטלי, ישיר.
דוד רותם: הכול, אין לי בעיה.
שמרית גולן: הסעיף הזה הופיע בתזכיר לחוק עוד לפני ההסכם עם האמריקנים, והוא באמת נועד למטרה כללית ולא רק ליישום ההסכם, אבל מטרה שעולה גם מיישום ההסכם, וכאן יש הסדרה של העילות שבגינן ניתן לתבוע כאשר אנחנו מוסיפים עוד תקופת ביניים שבה בקשת פטנט מפורסמת לציבור, ואנחנו רוצים לקבוע מה יהיו הסעדים האפשריים.
שמרית גולן: קבענו את זה במפורש בסעיף 179, ואנחנו רוצים לקבוע במפורש גם לגבי התקופה הזאת, וגם בהזדמנות זו לגבי עניינים אחרים שעלה לגביהם ספק בפסיקה באיזה עילות ניתן לתבוע סעדים לפי חוק הפטנטים ולפי חוקים אחרים.
שמרית גולן: במהלך ההתקדמות של הצעת החוק גם ניתן פסק דין בבית המשפט העליון, שקבע כי אכן לא ניתן לתבוע בעילת עשיית עושר, במה שכיום נמצא בחוק, בתקופת הביניים שכיום היא עד לפרסום הקיבול, כלומר, התקופה שלא מכוסה על-ידי החוק.
שמרית גולן: הצעת החוק הזאת יוצרת תקופת ביניים מוגדרת עם סעדים מוגדרים, אבל רצינו להבהיר שהרציונלים שעל בסיסם ניתנה הפסיקה חלים גם על תקופת הביניים הזאת.
שמרית גולן: אני יכולה לקרוא את הסעיף ולהסביר למה מתייחסים הסעיפים: "(א) לא יזדקק בית המשפט לתביעה, תהיה עילתה אשר תהא, המבוססת על אחד מאלה: ניצול אמצאה כשירת פטנט שאינה נושא לפטנט הרשום בישראל; (2) ניצול אמצאה שהיא נושא לפטנט רשום בישראל, כאשר הניצול נעשה לאחר שתוקפו פג מכל סיבה שהיא בכפוף לסימן ב' בפרק ד'.
שמרית גולן: " – סעיף קטן (2) הראשון הוא לא הצעה שלנו, הוא הצעה של היועצת המשפטית של הוועדה.
דוד רותם: תסבירו לי – "ניצול אמצאה כשירת פטנט שלא התבקש או שהתבקש אך טרם ניתן לגביה פטנט.
שמרית גולן: זו גם הצעה של היועצת המשפטית של הוועדה.
נעמה מנחמי: נעבור סעיף-סעיף.
שמרית גולן: אני רוצה להגיד עוד כמה מלים מקדימות שיסבירו למה אנחנו צריכים סעיף ייחוד עילה.
שמרית גולן: המטרה שלנו היא בעיקר להחריג את העילה של עשיית עושר ולא במשפט, וזאת על רקע של פסק דין שקדם לפסק הדין האחרון בעניין תקופת הביניים.
נעמה מנחמי: פסק דין עשיר.
שמרית גולן: בפסק דין עשיר, לפי עמדת הרוב, למעשה צריך שיהיה ברור שהחוק לא מאפשר את התחולה של עשיית עושר ולא במשפט.
שמרית גולן: יש שם מחלוקת לגבי עד כמה רחב ההסדר השלילי שסביב חוקי הקניין הרוחני ועד כמה באמת ההסדרים שכן קבועים בחוקים מונעים החלה של עילת עשיית עושר ולא במשפט.
שמרית גולן: ולכן מצאנו לנכון לקבוע את זה במפורש בחוק.
נעמה מנחמי: נתחיל לקרוא ונראה סעיף-סעיף.
שמרית גולן: פיסקה (1) זה "ניצול אמצאה כשירת פטנט - -
נעמה מנחמי: - - שאינה נושא לפטנט הרשום בישראל.
נעמה מנחמי: " למה הכוונה בפסקה (1), "ניצול אמצאה כשירת פטנט שאינה נושא לפטנט הרשום בישראל"?
שמרית גולן: הכוונה היא בעיקר לאמצאות שנרשם עליהן פטנט מחוץ לישראל.
שמרית גולן: כפי שאנחנו יודעים תחולת ההגנה של חוק הפטנטים היא טריטוריאלית, וכך גם בכל המדינה, ולכן כאשר יש אמצאה שלכאורה אם היו מגישים אותה לישראל, ייתכן שהיא היתה נמצאת כשירת פטנט ונרשמת כפטנט, אבל המבקש בחר לא לרשום עליה פטנט בישראל, הוא לא יכול להסתמך על פטנטים מקבילים שנרשמו בחוץ-לארץ כדי לתבוע סעדים של עשיית עושר ולא במשפט בישראל.
נעמה מנחמי: למה שלא נרשום את זה בצורה מבוארת יותר?
נעמה מנחמי: כשאני קוראת "ניצול אמצאה כשירת פטנט שאינה נושא לפטנט רשום בישראל", אני חייבת להגיד, לא בדיוק ברור לי מה הכוונה.
נעמה מנחמי: האם הכוונה היא ניצול אמצאה שניתן עליה פטנט במדינה אחרת ולא ניתן עליה פטנט בישראל, או שלא נתבקש לגביה פטנט בישראל, או שנתבקש אבל לא ניתן לגביה פטנט בישראל?
נעמה מנחמי: יש לי קושי עם הסעיף הזה, וגם אמרתי את זה קודם, כי אני לא לחלוטין בטוחה שמה שכתוב פה זה מה שהתכוונתם אליו.
שמרית גולן: את צודקת בזה שהסעיף הזה כולל גם אמצאה כשירת פטנט שהיא בהליכי רישום.
שמרית גולן: כלומר, לפי הנוסח שהצעת, טרם ניתן עליה פטנט, וזו הכוונה שלנו לגבי תקופות הביניים.
שמרית גולן: כלומר, אמצאה שעדיין בתקופה שהיא רק הוגשה, אחר כך שפורסמה ואחר כך שהיא קובלה.
שמרית גולן: כל זמן שלא ניתן הפטנט היא אינה נושא לפטנט הרשום בישראל.
שמרית גולן: לגבי חלק מהתקופות, כבר יש לנו סעדים בחוק, ולכן זה צריך להיות מוחרג בסעיף קטן (ב).
שמרית גולן: כלומר, שאם חוק הפטנטים כן מעניק הגנה לתקופות מסוימות, כמובן יהיה סעד, תהיה עילה לפי חוק הפטנטים, אבל לא תהיה עילה לפי חוקים אחרים.
שמרית גולן: אם זה עניין של ניסוח, הכוונה היא אם לא נרשם או לא התבקש פטנט בישראל, ואם הוגשה בקשה לפטנט, אבל טרם ניתן הפטנט.
נעמה מנחמי: הנוסח המתוקן שנוסף, הממורקר, האם הוא מקובל עליכם?
שמרית גולן: אולי צריך להוסיף "בישראל".
נעמה מנחמי: ניצול אמצאה כשירת פטנט שלא התבקש או שהתבקש, אך טרם ניתן לגביה פטנט בישראל?
קריאה: שלא התבקש בישראל.
נעמה מנחמי: שלא התבקש בישראל או שהתבקש, אך טרם ניתן לגביה פטנט בישראל.
שמרית גולן: סעיף קטן (2) שלנו זה "ניצול אמצאה שהיא נושא לפטנט רשום בישראל, כאשר הניצול נעשה לאחר שתוקפו פג מכל סיבה שהיא בכפוף לסימן ב' בפרק ד'".
שמרית גולן: כשפג תוקף פטנט, אז - - -
דוד רותם: איך אפשר לתבוע בכלל?
שמרית גולן: היה מקרה אחד בבית המשפט העליון של אמצאה, שבאופן היפותטי אם היתה מוגשת לגביה בקשה לצו הארכה שמאריך את תוקף הפטנט, ייתכן שהיא היתה עומדת בתנאים, ואז הפטנט היה מתארך, ורצו לתבוע על התקופה הזאת שבין פקיעת הפטנט לבין התקופה שצו ההארכה יכול היה להיות בתוקף.
שמרית גולן: מכיוון שלא התבקש צו הארכה, אז תקופת הפטנט לא הוארכה, ולכן לא ניתן לתבוע, לא לפי חוק הפטנטים ולדעתנו גם לא ראוי שתהיה אפשרות לתבוע בעילה של עשיית עושר.
נעמה מנחמי: זה מה שאמר בית המשפט, לא?
שמרית גולן: הוא אמר את זה.
שמרית גולן: אבל, שוב, אני אומרת - - -
נעמה מנחמי: למה אנחנו צריכים את זה?
נעמה מנחמי: בכלל את סעיף 188.
שמרית גולן: שוב, כמו שאמרתי, פסק דין עשיר.
נעמה מנחמי: דווקא פסק דין עשיר הוא פסק דין שלא עוסק בפטנטים באופן מובהק.
שמרית גולן: הוא עוסק גם בפטנטים.
נעמה מנחמי: דווקא פסק דין עשיר, אם אתם רוצים לתקן אותו ולשנות ממנו, ראוי שזה ייעשה במסגרת חוק עשיית עושר.
נעמה מנחמי: לא ברור לי למה בחוק הפטנטים אנחנו מנסים לתקן את הלכת עשיר וחוק עשיית עושר ולא במשפט.
שמרית גולן: לא בטוח שזה צריך להיעשות בחוק עשיית עושר.
שמרית גולן: בחוק עשיית עושר יש ניסוחים רחבים שמאפשרים, לפי הפרשנות שניתנה לו, שאם בחוקים אחרים אין משהו ששולל באופן מפורש את התחולה של חוק עשיית עושר, אז הוא יחול.
שמרית גולן: לגבי חלק מהדברים אנחנו חושבים שכן יש מקום לשלול באופן מפורש.
שמרית גולן: אם הפרשנות היא שההסדר השלילי לא מספיק חזק כדי לגבור על חוק עשיית עושר, אנחנו צריכים לכתוב את ההסדר השלילי במפורש, זה לא הסדר שלילי משתמע.
שמרית גולן: זו המסקנה של פסק דין עשיר, ורוב השופטים חשבו שם שההסדר השלילי של חוק הפטנטים, הוא לא מונע את התחולה של חוק עשיית עושר בהרבה סיטואציות שאנחנו חושבים שצריכות להישלל.
שמרית גולן: חלק מהשופטים גם קראו למחוקק להסדיר זאת במפורש.
שמרית גולן: כלומר, לקבוע את ההסדר השלילי בצורה מפורשת.
נעמה מנחמי: כרגע אתם מבקשים את פסקה (1) המתוקנת לפי הנוסח החדש ואת פסקה (2) השנייה, מה שמתחיל במלים "ניצול אמצאה שהיא נושא לפטנט רשום בישראל".
שמרית גולן: ופסקה (3), "ניצול אמצאה שאינה כשירת פטנט".
נעמה מנחמי: מה זה "ניצול אמצאה שאינה כשירת פטנט"?
שלמה וקס: מה הסטטוס של תוכנה בדבר הזה?
שלמה וקס: תוכנה היא לא כשירת פטנט, היא קניין רוחני.
קריאה: זה בשום עילה שהיא.
דוד גילת: אתה אומר: תוכנה זה בפירוש אמצאה.
שמרית גולן: זה לא בשום עילה שהיא, כי סעיף קטן (ב) מחריג את - - -
דוד גילת: "תהיה עילתה אשר תהא.
דוד גילת: "
שמרית גולן: כן, אבל בסעיף קטן (ב) כתוב "אין באמור לעיל" - - -
ערן ברקת: אבל זו "גניבת עין", מה זה קשור?
ערן ברקת: וזה סוד מסחרי.
נעמה מנחמי: בואו נבין קודם מה זה "ניצול אמצאה שאינה כשירת פטנט"?
נעמה מנחמי: מה זו אמצאה?
דוד רותם: תוכנה למשל.
דוד רותם: אי-אפשר לרשום אותה כפטנט, נכון?
שלמה וקס: חלק בתוכנה אפשר וחלק אחר אי-אפשר.
הווארד פולינר: אם אפשר לרשום פטנט, אז תקבל את כל הסעדים.
הווארד פולינר: אם אי-אפשר לקבל עליו פטנט, יכול להיות שיש לך הגנות אחרות מכוח זכויות יוצרים.
קריאה: איפה זה כתוב?
דוד רותם: הווארד, אתם אומרים: " לא יזדקק בית המשפט לתביעה, תהיה עילתה אשר תהא, המבוססת על אחד מאלה".
שמרית גולן: אנחנו מוכנים לכתוב במפורש - - -
דוד רותם: אתם מבינים שאם "תהיה עילתה אשר תהא", ואני רוצה להגיש תביעה על תוכנה, אני לא יכול יותר להגיש אותה?
טל בנד: הוא יכול, אם יש פטנט.
טל בנד: היא מוגבלת פטנט.
דוד רותם: "תהיה עילתה אשר תהא".
דוד רותם: זה לא כשיר לפטנט, אני לא יכול לתבוע.
שלמה וקס: זה זכויות יוצרים.
שמרית גולן: האמת, זה מנוסח בצורה קצת עקיפה.
שמרית גולן: מה שבאמת אנחנו רוצים לעשות זה להחריג את התחולה של עשיית עושר ולא במשפט.
דוד רותם: האם אתם יכולים עד מחר לנסח את זה כמו שצריך, כדי שאפילו טמבל כמוני יבין מה כתוב כאן?
נעמה מנחמי: לחילופין, האם אתם עומדים על "ניצול אמצאה שאינה כשירת פטנט"?
שמרית גולן: נסביר את הכוונה.
שמרית גולן: מבחינת חוקי הקניין הרוחני שקיימים היום אפשר להגן על אמצאות בשתי דרכים: או דרך פטנט או דרך סוד מסחרי.
דוד רותם: אף אחד לא מתערב.
שמרית גולן: לכל מסלול יש היתרונות שלו והחסרונות שלו.
שמרית גולן: אדם שיש לו אמצאה בוחר במסלול, או של הגנת מונופלית ל-20 שנה תמורת חשיפת המידע, או של הגנה שלכאורה אינה מוגבלת בזמן, אבל תוך שמירת המידע בסוד.
שמרית גולן: לכן אנחנו לא רוצים שבאמצאה, שלא נבחר לגביה אחד מהמסלולים, עדיין ניתן יהיה לתבוע על עשיית עושר ולא במשפט.
שמרית גולן: החוקים מאפשרים הגנה חלופית.
דוד רותם: אז אתם לא יכולים לכתוב "תהיה עילתה אשר תהא", כי אתם מונעים ממני גם את האפשרות לתבוע בסוד מסחרי.
שמרית גולן: לא, בסעיף קטן (ב) הוא מוחרג.
נעמה מנחמי: אולי נקרא את סעיף קטן (ב), כדי שזה יהיה יותר ברור.
נעמה מנחמי: "אין באמור לעיל כדי לפגוע בכל זכות או חובה שמקורה ביחסי אמון או בהתקשרות מחייבת על פי דין, או בזכות או בחובה על פי פרקים א' ו-ב' לחוק העוולות המסחריות, התשנ"ט-1999", ואני הצעתי גם להוסיף "או לפי חוק הפטנטים".
שמרית גולן: זה נכון.
נעמה מנחמי: אמרתי גם קודם, ואני רוצה להגיד לפרוטוקול.
נעמה מנחמי: יש לי חשש שבדיוק כמו שנשכח קודם חוק הפטנטים, אולי אנחנו שוכחים כאן עוד משהו.
שמרית גולן: אני חושבת שזה יקבל מענה, אם אנחנו נשלול במפורש את התחולה של עשיית עושר ולא במשפט.
שמרית גולן: ואז זה אומר שאם יש עילות בדין שניתן לתבוע בגינן, עדיין אפשר לתבוע.
שמרית גולן: אנחנו לא מעלים ולא מורידים.
נעמה מנחמי: למה אנחנו מגיעים לדיון יום לפני שאנחנו מסיימים את החוק, כשזה משהו שעלה כבר לפני חודשיים, ואנחנו עדיין לא קיבלנו נוסח שאומר את מה שאת עכשיו אומרת?
דוד רותם: הם יגישו לנו את זה עד מחר בבוקר.
דוד רותם: אחר-כך נעמיד אותם בפינה.
נעמה מנחמי: עם כל הכבוד, חלק מהתהליך שאנחנו עוברים כאן בוועדה, המטרה שלו היא ללבן ולחשוב בצורה מסודרת על הדברים.
נעמה מנחמי: קשה לשבת ולחשוב על הליך שהוא כל כך משמעותי מבחינת - - -
יעקב ליצמן: הם לא חשבו שתתפסי את זה.
נעמה מנחמי: הם ידעו את זה היטב, כי ישבנו לפני חודשיים, ולפני חודשיים כבר דיברנו על הנושא, ודיברנו על זה גם לפני חודש, וכבר היה ברור לפני חודש שיש בעיה עם הניסוח ושהמטרה שלהם היא להחריג את חוק עשיית עושר ולא במשפט, ולמרות שלא ציינתם את זה בדברי ההסבר שלכם, לשנות את פסק-דין עשיר.
שמרית גולן: זה לא - - -
נעמה מנחמי: קשה להתמודד עם זה שתמיד מגיעים לדיון ברגע האחרון, בשנייה האחרונה, בדקה ה-99 פלוס ופתאום מציעים נוסח.
דוד רותם: רבותי, יש לכם זמן עד מחר.
נעמה מנחמי: אני מבקשת שזה יהיה עד הערב, כדי שלפחות יהיה לילה לעבור על הנוסח.
שמרית גולן: נעביר את זה כמה שעות אחרי הדיון.
דוד רותם: אני לא מבקש ממך לעבוד בלילה.
נעמה מנחמי: אני אגיע מחר לדיון וכמו בכל דיון נאלץ לשלוף שפנים מהכובע.
דוד רותם: נשלוף.
טל בנד: הייתי רוצה להיעזר בנוסח שמשרד הבריאות הצליח להעביר בפקודת הרוקחים, ולהשיג את אותו הישג.
דוד רותם: בדיקה על אתר.
דוד רותם: רבותי, סעיף 19.
שמרית גולן: הנוסח שהופץ, לצערנו רק ברגע האחרון, עם תחילת הישיבה, זה נוסח שהצלחנו להגיע אליו ולגבש עמדה ממשלתית מוסכמת לגבי הקדמת בחינה, כשהנוסח הזה כולל גם הקדמת בחינה על-ידי המבקש, מה שמוסדר היום בתקנות, רק בצורה יותר מפורטת, ומוסיף את האפשרות של הקדמת בחינה לבקשת צד ג', מי שאינו המבקש.
שמרית גולן: "19א.
שמרית גולן: (א) מבקש שיש לו נימוקים סבירים לכך רשאי להגיש לרשם בקשה מנומקת, בצירוף תצהיר לתמיכה בעובדות, לבחינת הבקשה על-אתר; יראו כנימוק סביר בין היתר, כל אחד מאלה: (1) גילו המתקדם או מצבו הרפואי של המבקש; (2) הודעה של הרשם בדבר אפשרות להקדים את הבחינה בשל בחינת בקשה מקבילה בתנאים ובמדינות שעליהם הודיע הרשם;" – הפסקה הזאת מתייחסת למסלול של ה-PPH, שניתן על בסיס הסכמים בין רשויות פטנטים – "(3) אדם אחר התחיל לנצל את האמצאה הנתבעת בתביעה של בקשת הפטנט, ללא רשות מבקש הפטנט, או שקיים חשש מבוסס שהוא יעשה כן.
שמרית גולן: " – הסעיף הזה מתייחס לרוב המצבים שבשלהם מתבקשת כיום בחינה על אתר לבקשת מבקש, כלומר, יש חשש שכבר מישהו מפר את הפטנט והמבקש רוצה להקדים את התהליך של קבלת הפטנט, כדי שהוא יוכל להתחיל לאכוף את זכויותיו באמצעות צו מניעה.
שמרית גולן: "(ב) הגיש מבקש בקשה לארכה או להשהיה בבחינת בקשת הפטנט שאותה ביקש לבחון על אתר – תוחזר בקשת הפטנט לבחינה בתור הרגיל.
שמרית גולן: " הכוונה כאן היא למנוע שימוש לרעה במנגנון הזה על-ידי המבקש.
שמרית גולן: מבקש שהיה לו דחוף שהבקשה שלו תיבחן מהר, כשהוא מגיש בקשה לארכה, זה קצת מערער את הבסיס שבגללו ניתן האישור לבחינה לאתר, ולכן הבקשה שלו תוחזר לתור הרגיל.
דוד רותם: הרי בסוף ממילא תשלמי לו פיצויים כאילו נתתי לו רישיון.
דוד רותם: מה אכפת לך שזה יימשך?
דוד רותם: למה לך לבקש בחינה על אתר?
דוד רותם: תמיד תשתמשי בסעיף קטן (ב).
דוד רותם: זה יחזור בתור הרגיל, שיימשך.
דוד רותם: מה אכפת לי, אחרי 18 חודש זה יימשך עוד שנתיים, אני בינתיים מקבל פיצויים.
נעמה מנחמי: ההנחה היא שאם מישהו אחר מפר את הפטנט שלך, הוא גם מוריד את ערך השוק של המוצר.
טל בנד: יש מקרים שבהם חשוב לו צו המניעה.
שמרית גולן: "(ג) אדם שאינו המבקש, אינו קשור עם המבקש ואינו פועל מטעמו, רשאי להגיש לרשם בקשה מנומקת, בצירוף תצהיר לתמיכה בעובדות, לבחינה על-אתר של בקשה שהתפרסמה לפי סעיף 16א לחוק; יראו כנימוק סביר, בין היתר, כל אחד מאלה:".
שמרית גולן: כאן אנחנו מדברים על מסלול שהוא ייחודי לאדם שהוא לא המבקש.
נעמה מנחמי: מה זאת אומרת "אינו קשור עם המבקש"?
קריאה: צד ג'.
דוד רותם: הוא לא עורך-דין שלו ולא מישהו כזה.
שמרית גולן: מכיוון שאנחנו מפרידים את הקריטריונים למבקש ולצד ג', אז כדי שמבקש לא ינצל את המסלול של צד ג' - - -
נעמה מנחמי: זה ברור לי.
נעמה מנחמי: השאלה היא, למה "אינו פועל מטעמו" לא יכול לכסות את זה?
שמרית גולן: יכול להיות.
שמרית גולן: זה עניין ניסוחי.
טל בנד: הוא יכול להסתיר - - -
שמרית גולן: "(1) בחינת הבקשה לפי סדר ההגשה עלולה לגרום למגיש הבקשה העוסק בתחום האמצאה לפי סעיף קטן זה לדחות פיתוח או ייצור של מוצר או תהליך הכלול בבקשת הפטנט;"
טל בנד: יש לכם פעמיים "בקשה" שם.
טל בנד: אולי כדאי לכתוב - - -
שמרית גולן: אפשר להעביר את זה.
דוד רותם: למה "העוסק בתחום האמצאה"?
דוד רותם: למה זה צריך להיות מישהו שעוסק בתחום האמצאה?
שמרית גולן: אם זה לא מישהו שעוסק בתחום האמצאה - - -
דוד רותם: שר הבריאות רוצה לבקש בדיקה על אתר.
שמרית גולן: שר הבריאות יוכל להשתמש בפסקה אחרת שתבוא בהמשך.
שמרית גולן: ברור לנו שלכל אדם יש אינטרס שבקשות פטנט ייבחנו מהר, אבל כפי שכבר הוסבר על-ידי רשות הפטנטים, הבקשות נבחנות לפי סדר.
שמרית גולן: אם יהיה אפשר לבקש שכל הבקשות ייבחנו על אתר, בעצם יהיה אותו סדר, אף בקשה לא תיבחן באופן מזורז.
שמרית גולן: ולכן אנחנו רוצים שיהיה איזה בסיס בכל זאת קונקרטי לבקשה כזאת.
שמרית גולן: כלומר, אם אנחנו מדברים לדוגמה על יצרן או על חברה שעוסקת בפיתוח שמעוניינת בבקשת פטנט שלדעתה יתברר בסופו של דבר שאינה כשירת פטנט, ולכן היא מעוניינת להקדים את הבחינה כמה שיותר, היא בעצם משתמשת בנימוק הזה שאם הבקשה תיבחן לפי הסדר הרגיל זה ידחה פיתוח או ייצור של מוצר או תהליך שכלול בבקשת הפטנט.
שמרית גולן: זה מישהו שעוסק בתחום האמצאה ויש לו מניע קונקרטי לדעת כמה שיותר מוקדם.
נעמה מנחמי: אני מניחה שכל אדם שקשור בתחום נכנס לדבר הזה.
שמרית גולן: נכון, אבל אז הוא לפחות באותו תחום.
שמרית גולן: זה לא הצרכן הבלתי קשור שאומר: נוח לי שהבקשה הזאת תיבחן מהר, כי אני רוצה לקנות משהו יותר זול.
שמרית גולן: זה שהבקשה תיבחן מהר, זה בכלל לא אומר שהשוק ייפתח יותר מהר, כי אין מישהו שייכנס לשוק.
שמרית גולן: כלומר, אם זה מישהו שעוסק בתחום האמצאה קיים באמת הסיכוי שהוא ינצל את פתיחת השוק לתחרות.
זבולון אורלב: עצם העובדה שהוא יהיה מוכן לשלם אגרה גבוהה זה אומר - - -
נעמה מנחמי: רגע, אנחנו עוד לא באגרות.
דוד רותם: תהיה גם אגרה גבוהה, אתה צודק.
שמרית גולן: נימוק נוסף.
שמרית גולן: "(2) חלוף הזמן מאז הוגשה הבקשה לרשות לפי סעיף 15 לחוק או מיום כניסתה לשלב הלאומי לפי סעיף 48ד לחוק ארוך באופן בלתי סביר, לרבות ארוך באופן משמעותי ביחס למועד שחלף עד לתחילת בחינתן של בקשות אחרות מאותו סוג;" זה סעיף שהופיע גם בנוסח קודם שנידון בוועדה.
שמרית גולן: שוב, זה במקרה שבקשה מתעכבת בצורה חריגה, יכול להיות שהיא נשכחה, יכול להיות שיש משהו שחורג מהסדר הרגיל, אפשר גם לבקש בעילה כזאת.
שמרית גולן: אני מזכירה שהרשימה לא סגורה.
שמרית גולן: כלומר, היא "בין היתר".
נעמה מנחמי: למה פסקה (2) שונה מפסקה (1)?
נעמה מנחמי: ולמה אנחנו צריכים את פסקה (1) בנפרד מפסקה (2)?
דוד רותם: פסקה (2) עוסקת בנושא אחר לגמרי, שחלף הרבה זמן משהוגשה הבקשה.
דוד רותם: פסקה (1) זה שאני מגיש את הבקשה ואני עוסק במקצוע, אני מבקש מייד בחינה.
הווארד פולינר: פסקה (2) מתייחסת לתקופה מסוימת וכאשר חלף יותר מדי זמן.
הווארד פולינר: בפסקה (1) יכול להיות שלא חלף יותר מדי זמן, אבל מישהו לא יכול להיכנס לשוק עם המוצר שלו.
הווארד פולינר: לכן צריך את האופציה של פסקה (1) וגם את האופציה של פסקה (2).
מאיר פרוש: לפי פסקה (1) אתה אמור לבקש להקדים בגלל שאתה בעל עניין שעוסק בתחום.
מאיר פרוש: כתוצאה מזה חלק מהבקשות האחרות שלא ביקשו להקדים, הן יחכו עוד בתור.
דוד רותם: הוא לא שאל אותך, הוא שואל אותי.
דוד רותם: הוא כבר שאל אותי בכתב, ראיתי את זה.
מאיר פרוש: דווקא לא.
דוד רותם: מה "דווקא לא"?
דוד רותם: זה מופיע במכתב שלכם.
מאיר פרוש: בפסקה (2) עכשיו כתוב שבקשות שמתארכות, אפשר שגם מהסיבה הזאת תהיה בקשה להקדמה, אבל באופן אוטומטי, ברגע שנקדים בקשות מסוימות, בקשות אחרות יתארכו, בגלל שאנחנו מפלים.
מאיר פרוש: מה ההיגיון?
מאיר פרוש: אני מבין את ההיגיון הראשוני שהוועדה אמרה שאם בקשות - - -
יעקב ליצמן: אתה חוזר לתור של הראשון.
יעקב ליצמן: היה פטנט, אבל הוא היה לפני אחרים.
יעקב ליצמן: אישרת - - -
מאיר פרוש: אני אדם שלא ביקשו ממנו להקדים את הבחינה על הפטנט שלו, עכשיו כתוצאה מזה אני אצטרך לחכות, הגעתי לזמן שלי, לא ידונו, ידונו במשהו אחר שביקשו.
מאיר פרוש: כתוצאה מזה זמן הדיון בבקשה שלי התארך.
נילי דיקמן: תגיש בקשה לבחינה בתור לפי סעיף קטן (א).
דוד רותם: תגיש לפי 19א(א) בקשה.
מאיר פרוש: בדיון הקודם בוועדה, שאמרו שזה ארוך בצורה לא סבירה, אני מבין.
דוד רותם: זה לא קשור לצורה בלתי סבירה.
מאיר פרוש: אתם יוצרים פה בכוונה - - -
דוד רותם: אני יוצר בכוונה בדיקה על אתר - - -
מאיר פרוש: זה בסדר, אבל אתם מאריכים את לוחות-הזמנים במקום לקצר.
יעקב ליצמן: אתה דואג לאחרים או שאתה דואג שזה לא יהיה?
מאיר פרוש: אני לא מתיימר לדאוג לאף אחד, אני רק אומר - - -
יעקב ליצמן: אתה לא רוצה את זה, אתה מחפש - - -
מאיר פרוש: אני אומר שמה שקורה פה שבמקום לקצר, יאריכו.
מאיר פרוש: לא נראה לי שזו המטרה שלכם.
נעמה מנחמי: בגלל שיש לנו הרבה מאוד נסיבות - - -
יעקב ליצמן: אני אגיד את האמת, אנחנו מתווכחים על פוליטיקה כרגע.
יעקב ליצמן: אמרתי לך את האמת, אתה נגד הסעיף הזה, אז אתה מחפש שם.
יעקב ליצמן: אנחנו מחפשים שכל מי שמבקש על אתר, זה יהיה מוסדר.
יעקב ליצמן: לנו זה הכי חשוב.
יעקב ליצמן: אם מישהו יידחה, כמה זה יידחה?
רון תומר: יקדימו 50 בקשות מ-6,000.
רון תומר: על איזה עיכוב מדובר?
דוד רותם: לא ידעתי שיש פה שיחה חופשית.
מאיר פרוש: צודק.
מאיר פרוש: סליחה, אני מתנצל.
גיא גורצקי: אני מפארמה ישראל.
גיא גורצקי: אני חוזר לחלק השני, סעיף קטן (ג) בסוף, "יראו כנימוק סביר, בין היתר, כל אחד מאלה:".
גיא גורצקי: מה זה אומר?
גיא גורצקי: זה אומר שאפשר להעלות כל טיעון?
גיא גורצקי: אני חושב שאם יש נסיבות המצדיקות זאת זה סעיף סל, שהוא מספק.
גיא גורצקי: לא צריך את המלים "בין היתר".
דוד רותם: צריך להשאיר את "בין היתר", כי זה לא סעיף סגור.
גיא גורצקי: אדוני, זה אומר שאפשר לטעון כל טענה לבקש בחינה על אתר.
גיא גורצקי: זאת אומרת, אין שום גבול לדבר הזה.
גיא גורצקי: ואני חושב שזאת לא היתה הכוונה.
דוד רותם: פארמה ישראל, יש לי שאלה אליכם.
דוד רותם: למה מפריעות לכם כל כך הבדיקות על אתר?
דוד רותם: זה עושה רושם נורא לא טוב.
גיא גורצקי: כמו שאתה רואה, אדוני, אנחנו לא מתנגדים לבחינות על אתר, אנחנו רק מבקשים שישתמשו בזה באופן סביר.
גיא גורצקי: כבר עברנו את השלב הזה, אנחנו מכבדים את החלטת הוועדה.
יעקב ליצמן: אני חייב להגיד לך כלל אחר, ואני מנסה לעשות את זה בדיונים בכלל בכל השאלות של משרד הבריאות.
יעקב ליצמן: אחד הדברים הכי גרועים שיש היום זו הסחבת ברישיונות.
יעקב ליצמן: מצאתי דברים – אני לא רוצה להגיד לך מה – אבל מישהו תשעה חודשים חיכה לרישיון ייבוא למשהו.
יעקב ליצמן: השתוללתי במשרד – אני אומר לכם את האמת – לשמחתי למחרת היה אישור.
יעקב ליצמן: זאת אומרת, זה היה יכול להיות לפני תשעה חודשים ויום אחד, בגלל שצעקתי זה נעשה.
יעקב ליצמן: למה אני אומר לכם את הדברים?
יעקב ליצמן: ברור שאנחנו משתדלים, אי-אפשר לתקן הכול בבת אחת, אבל ברור שזו אחת מנקודות התורפה של משרד הבריאות.
יעקב ליצמן: אנחנו חייבים לקצר את כל התהליכים.
יעקב ליצמן: אני משתדל לעשות את זה.
יעקב ליצמן: יש לי תוכנית.
יעקב ליצמן: הכול תלוי ביושב-ראש הוועדה.
יעקב ליצמן: אם יהיו בחירות, אז - - -
דוד רותם: אז לא תהיה סגן שר...
יעקב ליצמן: תלוי כמה זמן יהיה לנו.
יעקב ליצמן: בהחלט זה אחד הדברים שצריך לתקן, אני חוזר לרצינות.
יעקב ליצמן: כל הדברים, כל תרופה צריכה להיות על אתר.
מאיר פרוש: לא התנגדנו לזה.
מאיר פרוש: להיפך, אפילו הצענו לעורך-הדין ליפשיץ במסגרת תהליך הסל, שזה מה שהתחלתם בו, להגיד: אם אתם רוצים לבדוק בלעדיות ואם יש משהו שכרגע בסכסוך ויכול להיות שתהיה תרופה גנרית, נקצה את המסלול לעשות את זה ולעבוד ביחד.
מאיר פרוש: לקחתם את העיקרון הזה.
מאיר פרוש: שוב, לא שלא הסכמנו על זה, אלא עם עורך-הדין ליפשיץ אמרנו בסדר, והפכתם את זה למשהו שמשנה את מערכת הפטנטים, ולזה אנחנו מתנגדים.
יעקב ליצמן: בשבילנו זה הכי קריטי.
אסא קלינג: אדוני, אם אפשר לומר דבר אחד לסגן השר.
אסא קלינג: אני לא יודע עד כמה העבודה ברשות הפטנטים מעכבת את התהליכים שכבוד סגן השר ציין.
אסא קלינג: לא ראיתי אף נתון.
אסא קלינג: מובן שאנחנו נכבד - - -
יעקב ליצמן: אדוני, לא הבנת, אני חייב להעיר.
אסא קלינג: לא הבנתי.
אסא קלינג: אני אשמח אם תאיר את עיני.
יעקב ליצמן: תן לי לתקן.
דוד רותם: הוא לא התכוון שאתם מאריכים.
יעקב ליצמן: דיברתי על רישיונות לגבי משרד הבריאות.
יעקב ליצמן: אגב, אם אמרת את זה, תן לי להגיד שאף על פי כן אני מתכוון גם אליכם.
דוד רותם: you're fishing for compliment, you got it.
יעקב ליצמן: רבותי, צריך להודות באמת: אני סגן שר הבריאות, אני אומר לך שאני לא טוב בזה.
יעקב ליצמן: יש דברים שאני טוב בהם, בזה אני לא טוב, אני צריך לתקן.
יעקב ליצמן: אני יודע את זה, אני מתכוון לעשות דברים.
יעקב ליצמן: גם אתם, רבותי.
יעקב ליצמן: במדינה, עד שזזים כאן, זה לוקח הרבה זמן.
יעקב ליצמן: גם אתה צריך.
יעקב ליצמן: מה שאני אומר על עצמי, אתה יכול להגיד גם על עצמך.
יעקב ליצמן: ואם אתה לא תגיד על עצמך, אני אגיד עליך.
אסא קלינג: בשמחה, אדוני.
אסא קלינג: כל מה שתאמר עלי, אני רק אבקש שתאמר על סמך נתונים.
אסא קלינג: עד היום לא הבאת נתון אחד.
מיכל חכמי: אדוני, אני מנסה להבין מה יקרה פה במקרה של קונפליקט.
מיכל חכמי: יבוא אדם שאינו המבקש ויגיש בקשה מטעם כלשהו לבחינה על אתר של מישהו.
מיכל חכמי: אותו מישהו ביקש למשל - - - כחוק, עד שיינתן לו פטנט מקביל בארץ אחרת, והוא מבקש לקבל עליה פטנט, לפי סעיף 17ג, פתאום באים ומבקשים לבחון את הבקשה על אתר.
מיכל חכמי: אני רוצה להבין פרקטית איך כל הקונפליקטים האלה, שזה יכול כך וזה יכול כך – איך זה יסתדר?
זבולון אורלב: מי שמבקש פטנט, חייב להיות מוכן לבחינה למחרת.
זבולון אורלב: מצטער.
זבולון אורלב: ביקשת לעשות מונופול.
זבולון אורלב: ברגע שביקשת מונופול, תפקיד הציבור - - -
דוד רותם: אני לא זוכר שהיא שאלה אותך.
דוד רותם: אי-אפשר מצד אחד להשאיר אותי במצב שאני עשוי לשלם פיצויים, כאילו קיבלתי רישיון, ומצד שני למשוך את הזמן.
דוד רותם: אם אני מבקש בחינה על אתר, אני רוצה לדעת שאני יכול לייצר ואני לא אחויב בפיצויים, כי אני צריך גם לבטח את עצמי.
דוד רותם: אתה רוצה ארכות, מחר נקבל תשובה מהתמ"ת אם אני יכול לפגוע בפיצויים שלכם וזו לא הפרה של ההסכם עם האמריקנים.