GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונן נסים: התיקון האחרון אושר בדצמבר 2006 ומאז זרמו הרבה מים בירקון ואנחנו מציעים היום, בקצה הישורת האחרונה של דרך ארוכה, ארוכה מאוד אפילו, של כמעט ארבע שנים במהלכן הוכן התיקון שעומד לדיון היום.
רונן נסים: התיקון הוכן בשיתוף עם משרד המשפטים, עם הרשות לאיסור הלבנת הון, המשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל ואיגוד הבנקים.
רונן נסים: למעשה מאז נכנס לתוקף הצו בשנת 2002, המערכת הבנקאית עשתה כברת דרך ארוכה בנושא המלחמה בהלבנת הון ומימון טרור.
רונן נסים: למעשה מאז הצו, החוק וגם הוראה 411 של המפקח על הבנקים.
רונן נסים: זה לא סוד שהמערכת הבנקאית ניצבת בחזית המאבק בהלבנת הון ומימון טרור.
רונן נסים: למערכת הבנקאית יש יכולות שלא היו לה בתחילת הדרך, הן ארגוניות, הן מיכוניות והן הניסיון והידע שהיא צברה במהלך השנים.
רונן נסים: כל אלו פרי עבודה קשה של כל העוסקים במלאכה.
רונן נסים: התיקון שיידון היום, מטרתו הגבהת הרף של הדרישות ואמות המידה בהן נמדדת המערכת.
רונן נסים: מדובר בחלק מחיזוק ניהול הסיכונים הכרוכים בהלבנת הון ומימון טרור בתאגידים הבנקאיים שהם סיכונים מורכבים ומשתנים על כל הכרוך בכך.
רונן נסים: מדובר בהתאמה לתפיסה פיקוחית באמצעות הטמעה של גישה מבוססת סיכון בצו שהוא כיום ברובו נשען על כללים.
רונן נסים: חלק מהתיקונים, חשוב לציין, הוטמעו במערכת כבר עכשיו באמצעות כלים פיקוחיים.
רונן נסים: אני אזכיר שהחלק בתיקון שעוסק בחשבונות במערכת סגורה אושר על ידי הוועדה ונכנס לתוקף בדצמבר 2011.
רונן נסים: התיקונים שיידונו היום, מקורם בשלושה מקורות עיקריים: האחד, תיקונים שהוכנסו בעקבות הערות של ארגון ה-מוני וול במסגרת דוח ציות של מדינת ישראל, בהמלצות ארגון ה-FETF.
רונן נסים: כך בין השאר הוראות הכר את הלקוח שהיו קבועות בהוראה 411 עוגנו בצו.
רונן נסים: הוספה דרישה לכלול במסמכי העברה אלקטרונית, סוויפט, פרטי מעביר יוזם ההעברה, הוטלה חובה לנקוט באמצעים סבירים לאימות זהות נהנה ובעל שליטה וכן חובת בדיקה מול רשימת ארגוני ופעילי הטרור גם במקרה של העברה שבוצעה דרך ישראל אך מקורה ויעדה אינם בישראל.
רונן נסים: מקור שני לתיקונים, כמו שציינתי בפתח דבריי, הניסיון שנצבר מאז כניסתו של הצו לתוקף.
רונן נסים: היום זה כבר כמעט עשר שנים וזה במסגרת הביקורות שעורך הפיקוח על הבנקים והן במסגרת פעולות הסדרה ופניות שהתקבלו אצלנו.
רונן נסים: כך שונה מבחן הדיווח על פעולות בלתי רגילות ומבחינתנו זה אחד התיקונים החשובים בצו, אם לא החשוב בהם, הוקנתה סמכות לתאגידים בנקאיים באישור המפקח על הבנקים לקבוע דרכי זיהוי ואימות פרטים חלופיים במסמכים חלופיים וכן הורחבה סמכות המפקח לקבוע דרכי זיהוי ואימות פרטים למסמכים ואישורים חלופיים הן מערכתית והן במקרים ספציפיים.
רונן נסים: המקור השלישי הוא שבוצעו תיקונים לצווים שכבר אושרו על ידי הוועדה, צו חברי הבורסה, מנהלי תיקים ובנק הדואר.
רונן נסים: אתה רוצה שאתחיל לקרוא את נוסח התיקון?
דוד רותם: לא, לפני שאתה מתחיל את התיקון, יש לי כמה שאלות.
דוד רותם: בסעיף 4(ד) ו-(ה), סבירות ההצהרה ואמצעים סבירים להתייחס לסיכון הלבנת הון ומימון טרור.
דוד רותם: איזה חסינות אתה נותן לבנק אם הוא טעה?
דוד רותם: מה שהוא חושב שזה סביר, אתה חושב שזה לא סביר.
רונן נסים: לגבי סבירות ההצעה, מדובר בסבירות שהיא על פניה, סבירות לכאורית.
רונן נסים: אגב, ההוראה הזאת מצויה כבר היום בחוזר של המפקח על הבנקים מ-2004 והוא הוטמע במערכת כבר כמעט שמונה שנים.
רונן נסים: מדובר במקרים בהם נתקלנו בביקורות בהם בחברה פרטית לדוגמה לא הוצהר על בעל שליטה או שהצהרת הנהנה הייתה לא סבירה על פניה.
דוד רותם: תסביר.
רונן נסים: לדוגמה, משרבטים, הנהנה בחשבון, מכונית.
רונן נסים: נתקלנו בתופעות כאלו.
רונן נסים: כמו שציינתי, הבחינה היא על פניה.
רונן נסים: אם בחברה פרטית מוצהר שאין בעל שליטה, הציפייה מהבנק שיבדוק למה אין בעל שליטה כי בדרך כלל בחברות פרטיות יש בעל שליטה.
רונן נסים: אין כאן כוונה לדרוש מהבנקים לעשות חקירה מאוד מקיפה כי ההנחיה שלנו היא לבדוק את הסבירות על פניה.
דוד רותם: אני בנק ואני מדווח לך על כל פעולה שהיא.
דוד רותם: לא מעניין אותי אם זה סביר או לא סביר.
דוד רותם: למה לי לקחת סיכון?
דוד רותם: קח אלפי דיווחים כל שבוע ותעשה אתם מה שאתה רוצה.
אורנה ואגו: לא מדובר כאן בדיווח.
אורנה ואגו: מדובר כאן בקבלת הצהרה מהמבקש לפתוח חשבון.
דוד רותם: ואם אין לי הצהרה, מה אני צריך לעשות?
דוד רותם: ההצהרה לא סבירה.
אורנה ואגו: לא לפתוח חשבון.
דוד רותם: דבר נוסף רציתי להבין.
דוד רותם: בסוף פסקה (7).
דוד רותם: סעיף 5(א)(7).
דוד רותם: זה חשבונו היחיד מסוג זה?
דוד רותם: זה היה כבר קודם וזה לא חידוש שאתם מחדשים עכשיו.
דוד רותם: אם זה היה, זה לא אומר שזה נכון.
דוד רותם: על פי כללי לשכת עורכי הדין, עד כמה שאני יודע, , כל פיקדון שיש לו, צריך להיות בחשבון נפרד.
דוד רותם: מכיוון שיש עורכי דין שיש להם הרבה פיקדונות, הוא לא יכול לחתום שזה חשבונו היחיד.
רונן נסים: מדובר כאן בחשבונות שנהנים מהקלה בדמות פטור מהצהרת נהנה.
רונן נסים: בדוגמה שציינת, אותו יכול לפתוח כמה חשבונות שהוא ירצה ובלבד שהוא יצהיר בכל חשבון כזה על הנהנים בחשבון.
דוד רותם: לא בטוח שמותר לעורך הדין לדווח לכם משום שהוא לא צריך לספר לכם מה יש לקליינטים שלכם.
אורנה ואגו: זה לא דיווח אלינו.
דוד רותם: לחתום בחשבון מי הם הנהנים, זה בעצם מספר לבנק מי הקליינטים.
לילך וגנר: זהות הלקוח לא תחת חסויה תחת חיסיון לקוח.
דוד רותם: זהות הלקוח וכמה כסף יש לו?
לילך וגנר: דיברתי על זהות הלקוח.
דוד רותם: זהות הלקוח ואני מכניס כסף לחשבון.
אורנה ואגו: זה לא כמה כסף יש לו אלא בדרך כל זה פיקדון לצורך עסקה.
דוד רותם: לא חשוב לצורך מה.
דוד רותם: אני לא בטוח שזה עומד בכללים.
אורנה ואגו: ההוראה הזאת קיימת כבר זמן רב.
אורנה ואגו: לשכת עורכי הדין אמרה הרבה דברים אבל את זה היא לא אמרה.
אורנה ואגו: שלא נתקלו בקשיים בעניין הזה.
אורנה ואגו: כך אני מניחה, אבל אני לא יודעת.
דוד רותם: מי כאן נציג לשכת עורכי הדין?
דוד רותם: אם להם זה לא חשוב, למה זה חשוב לי?
רונן נסים: 1.
רונן נסים: תיקון סעיף 1 בסעיף 1 לצו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאים למניעת הלבנת הון ומימון טרור), התשס"א-2001 (להלן – הצו העיקרי) – (1) לפני ההגדרה "בעל חשבון" יבוא: "אזור" – כל אחד מאלה: יהודה והשומרון וחבל עזה.
רונן נסים: "ארגון FATF" (Financial Action Task Force) – ארגון בין לאומי למאבק בהלבנת הון ובמימון טרור.
רונן נסים: (2) אחרי הגדרת "הממונה" יבוא: "העברה בנקאית SWIFT" (Society for Worldwide Interbank Telecommunication) – העברה בנקאית מאובטחת באמצעות SWIFT.
רונן נסים: (3) בהגדרת "הרשימה", במקום "ארגוני הטרור המוכרזים" יבוא "ארגוני טרור מוכרזים", במקום "מי שהוכרז כאדם" יבוא "מי שהוכרז אדם" (4) בהגדרת "כרטיס חיוב":, בכל מקום, במקום "חפץ" יבוא "אמצעי", במקום "המיועדים לרכישת נכסים" יבוא "המיועדים לביצוע תשלומים ולרכישת נכסים".
רונן נסים: אחרי המלים "שהיתרה הצבורה האפשרית בהם" יבוא "(להלן – היתרה)" ובסופה יבוא "המפקח על הבנקים רשאי לעדכן את סכום היתרה ובלבד שלא יפחת מהסכום האמור".
רונן נסים: (5) בהגדרת "מבטח", במקום "חוק הפיקוח על עסקי ביטוח" יבוא "חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח)".
רונן נסים: (6) בהגדרת "מספר זהות", בספקה (2), בסופה יבוא "היה היחיד תושב האזור – מספר הזהות יכול שיהיה גם מספר זהותו בכרטיס מגנטי שהנפיק המינהל האזרחי".
רונן נסים: (7) בהגדרת "מקבל שירות", במקום "או אדם המבצע" יבוא "או מי שמבצע", ובסופה יבוא "או מי שמבצע בתאגיד בנקאי פעולה שאינה נרשמת בחשבון שמבצע הפעולה רשום בו כבעל או כמורשה חתימה".
רונן נסים: (8) אחרי הגדרת "נהנה" יבוא: כאן קיבלנו הערה מאיגוד הבנקים לגבי הגדרת עורך דין.
רונן נסים: בעקבות צו חברי הבורסה הוספנו דרישה ש יהיה גם נוטריון לגבי תאגיד שאינו רשום בישראל.
רונן נסים: איגוד הבנקים היפנו את תשומת לבנו שזה חל גם לגבי דרישת אישור על דין זר של תאגיד שרשום בחוץ לארץ או במקרה שאחד ממסמכי היסוד חסר, אישור של עורך דין.
רונן נסים: בעקבות כך חשבנו להעביר את ההגדרה לסעיף 3, במקום בסעיף ההגדרות, ולהוריד את הדרישה של נוטריון ולהכניס אותה רק לעניין העתק מאושר.
רונן נסים: האם זה בסדר שנדון בזה בסעיף 3?
נורית מגד: זה צריך להישאר בסעיף ההגדרות כי סעיף ההגדרות הוא יותר כללי.
אורנה ואגו: רק בסעיף 3, אלא אם כן זה ישראלי, יש שימוש ב שהוא לא רק ישראלי.
נורית מגד: סעיף 3(ד) מפנה לסעיף 3(ג) ושם יש הפניה ל ישראלי.
נורית מגד: סעיף (ד) מדבר על תאגיד שהתאגד בחוץ לארץ ואז מבינים שעורך הדין יהיה ישראלי.
נורית מגד: לכן רצינו שתישאר הדרישה של הנוטריון.
רונן נסים: תישאר בסעיף 3.
אורנה ואגו: לפי דרישת הוועדה, אנחנו לא כל כך יכולים להסכים אבל ביקשנו לצמצם את זה.
אורנה ואגו: ניסינו לצמצם את זה רק למקומות שגם בצו הבורסה זה מופיע.
רונן נסים: אפשר להכניס את זה לסעיף 3(ב) ולומר "בסעיף זה, " ואז ההגדרה עם נוטריון.
רונן נסים: בהעתק מאושר להוסיף לעניין תאגיד זר שאינו בעל רישיון עריכת דין בישראל, שיהיה גם נוטריון.
חוה שלייפר: אם אני זוכרת נכון, חוץ מהמקום של החשבון המיוחד שנהנה מפטור על הצהרה, שזה חשבון שהיתרה שלו היא 300 אלף ומאה אלף לכל פעולה, היו מקומות בהם לפעמים כן צריך זר.
קריאה: סעיף 6(א).
רונן נסים: לא, שם זה רק ישראלי.
רונן נסים: עשינו בדיקה ומצאנו שזה רלוונטי רק לעניין של 3(א), (4) ו-(5).
חוה שלייפר: בכל מקרה, בכל מקום בצו שבו מתייחסים ל בעל רישיון עריכת דין בישראל, המצב היום הוא שבכל מקום הצו מחריג, כמו ב-5(א)(7) וכמו ב-(6).
חוה שלייפר: בעצם אין מניעה שזה יישאר בסעיף (1).
אורנה ואגו: אין צורך.
אורנה ואגו: אין לי בעיה.
אורנה ואגו: למה לא הבנתי למה יש צורך.
אורנה ואגו: אם השימוש בזה הוא רק בסעיף 3, חשבתי שזה יותר נכון מבחינה חקיקתית ויותר נקי לשים את זה בסעיף 3.
אורנה ואגו: אין לי התנגדות מיוחדת.
רונן נסים: סעיף 3(א)(3).
רונן נסים: זה צריך להופיע בסעיף 3 ולא בסעיף 3(א)(3).
רונן נסים: כרגע זה מופיע כך שזה מעורר קשיים פרשניים כיוון שלכאורה זה מתייחס רק לסעיף 3(א)(3).
דוד רותם: הוויכוח הוא טכני.
דוד רותם: ענייני חקיקה וניסוחי חקיקה זה עניין שלנו.
דוד רותם: זה יכול להיות סעיף הזה או בסעיף אחר.
חוה שלייפר: איך זה יופיע ב-3(ב) וההתייחסות היא לעניין העתק מאושר ולא לעניין כל האפשרויות.
חוה שלייפר: למשל,ש אישור תאגיד ומספר זהותו, זה לא היה ברור - למרות שהפרקטיקה כן מוכיחה שכך עושים – שזה במדינת ההתאגדות של התאגיד.
חוה שלייפר: לכן שם התעורר הצורך.
חוה שלייפר: זאת אומרת, בכל מקרה נכון שהסעיף שהוא השחקן המרכזי הוא הסעיף של הזיהוי והאימות, בעיקר בתאגידי חוץ.
רונן נסים: בסדר.
רונן נסים: נשאיר אותו בסעיף 1, בסעיף ההגדרות.
רונן נסים: השאלה אם מבחינת הוועדה זה בסדר שנשמיט את הדרישה של היות עורך הדין גם נוטריון למעט הדרישה להעתק מאושר.
רונן נסים: (8) אחרי הגדרת "נהנה" יבוא: "" – בעל רישיון לעריכת דין בישראל ולעניין תאגיד שאינו רשום בישראל, גם נוטריון שהוא בעל רישיון באחת המדינות החברות בארגון לשיתוף כלכלי ופיתוח (להלן – OECD) או במדינת ההתאגדות של התאגיד, ובלבד שהמדינה או ה טריטוריה שבה מואגד התאגיד אינה מנויה בתוספת הרביעית.
חוה שלייפר: נניח נפתח חשבון תאגיד של מדינה ששייכת לתוספת הרביעית, אתם רוצים אישור של מה-OECD לגבי מסמכי התאגיד?
חוה שלייפר: זה הרעיון?
רונן נסים: לא.
חוה שלייפר: ה"בלבד" נסמך על מדינת ההתאגדות או על מה הוא נסמך?
חוה שלייפר: אני לא אומרת שזה קורה, אבל לגבי מדינה בתוספת הרביעית, אין איסור.
דוד רותם: או נוטריון לא יספיק בשביל החברות האלה.
חוה שלייפר: כך הבנתי, אבל רציתי להבין שאכן לכך הכוונה.
דוד רותם: גם שרשום ב-OECD לא יכול בחברות שבתוספת הרביעית וגם אם עורך הדין הזה רשום במדינת ההתאגדות של התאגיד, הוא לא יכול לעשות זאת.
חוה שלייפר: אני לא מבינה למה ב-OECD .
חוה שלייפר: אני מבינה, לא מבחינת העברית, שה"בלבד" נסמך על מה שלאחר ה"או".
דוד רותם: גם בעל רישיון באחת ממדינות החברות בארגון לשיתוף כלכלי או במדינת ההתאגדות של התאגיד, כל זה ובלבד ש.
חוה שלייפר: זאת אומרת, אם זה במדינה בתוספת הרביעית, צריך ישראלי.
דוד רותם: אם אתם שואלים אותי, אף לא יכול.
חוה שלייפר: ועוד איך כן.
אורנה ואגו: אנחנו חשבנו שגם מה-OECD יכול.
נילי סופר: זה לא לפי הניסוח.
דוד רותם: תקנו את הניסוח כי זה לא מה שכתוב.
נילי סופר: רק ישראלי יתאים לתאגיד שהתאגד במדינה.
נילי סופר: כך זה משתמע.
דוד רותם: אם זאת הכוונה, זה לא מנוסח נכון.
דוד רותם: יש בעיה כי כתוב שבלבד והמדינה.
אורנה ואגו: אני מבינה שהנוסח הוא בעייתי אבל השאלה אם יש בעיה בתוכן ש מה-OECD יאשר.
דוד רותם: כמה שתזכירו פחות את האותיות הזרות, יהיה יותר טוב.
אורנה ואגו: אני יודעת, אבל אין לי דרך לעשות את זה אחרת.
דוד רותם: תמצאו פתרון.
רונן נסים: הכוונה ש מארגון ה-OECD יוכל לאשר מסמכים של תאגיד שהתאגד במדינה שמנויה בתוספת הרביעית.
אורנה ואגו: נצטרך לשנות את הנוסח.
אורנה ואגו: נשנה את הנוסח.
דוד רותם: אתם מבינים שיש כאן בעיה משום שכאשר הוא ב-OECD, אין לאף אחד בישראל שליטה עליו.
דוד רותם: הוא יכול לאשר מה שהוא רוצה ולחתום על מה שהוא רוצה, אם יתברר שהכל בלוף, אתם לא יכולים לעשות לו כלום.
דוד רותם: לכו לחפש אותו.
פול לנדס: היות שהתוספת הרביעית מפורטת אצלנו, אנחנו בארץ קובעים מי יהיה כלול בתוספת הרביעית בהתאם לקריטריונים שנקבעו בצווים שאושרו בוועדות הקודמות.
פול לנדס: יהיה באמת יותר נכון ש ישראלי יאשר את הניסוחים האלה ולא להסתמך על באחת ממדינות ה-OECD.
פול לנדס: מדינות ה-OECD הן לא בהכרח ערובה שהעמידה שלהן בנושא של איסור הלבנת הון – ואני מדבר על כל המדינות – יש את הדרישה כמו שצריך.
פול לנדס: אפשר לראות את זה בדוחות.
דוד רותם: אני חושב שזה צריך להיות ישראלי.
רונן נסים: באותה מידה ניתן לטעון את הטיעון הזה כלפי תאגידים שהתאגדו באחת ממדינות ה-OECD.
רונן נסים: גם שם אתה לא יכול.
דוד רותם: זה נכון, אבל אני סומך על מדינות ה-OECD שהן מטפלות בחברות שלהן.
רונן נסים: ופחות בעורכי דין?
דוד רותם: פחות בעורכי דין.
דוד רותם: מי יכול לטפל בעורכי דין?
דוד רותם: כשיש לי בעיה ואני צריך , למה שלא יעשה את זה ישראלי?
חוה שלייפר: ה-OECD זוכה למעמד מיוחס לאורך הצו הזה.
חוה שלייפר: סעיף 5א רבתי, יש ל-OECD מעמד מיוחד.
פול לנדס: נכון, אבל כאשר מדובר במדינה בתוספת הרביעית, מדינה שיש חשש בהקשר של מימון טרור, אנחנו סומכים על ישראלי.
פול לנדס: זה משהו בהחלט לגיטימי.
אורנה ואגו: אנחנו גם סומכים על ניהול הסיכונים של הבנקים.
אורנה ואגו: לא בכל מקרה יסכימו שאוטומטית מה-OECD יאשר.
אורנה ואגו: לכן אנחנו כן היינו מוכנים להרחיב כאן.
דוד רותם: אתם תחליטו.
דוד רותם: אני מאמין שזה צריך להיות ישראלי.
רונן נסים: (9) ברישה להגדרת תאגיד יבוא "כל אחד מאלה": (10) אחרי הגדרת "תושב" יבוא: "תושב אזור" – מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור".
דוד רותם: מישהו יכול להסביר לי מה זה מרשם האוכלוסין של האזור?
דוד רותם: לפחות כשאתם מדברים על יהודה ושומרון, יש שני אזורים, יש אזור A ויש אזורים B ו-C.
דוד רותם: לכל אחד מהם יש רישום אחר, מרשם אוכלוסין אחר.
דוד רותם: לאיזה מרשם אתם מתכוונים?
רונן נסים: אנחנו מתכוונים למרשם של המינהל האזרחי.
דוד רותם: ואם הוא רשום במרשם של הרשות הפלשתינאית, מה אתו?
דוד רותם: הוא לא נחשב תושב אזור?
דוד רותם: יש לו רישיון מעבר ורישיון עבודה שאלה שני דברים שונים.
דוד רותם: זה לא מרשם האוכלוסין של המינהל האזרחי.
דוד רותם: אין לו תעודת זהות כתומה או ירוקה אלא יש לו כרטיס מגנטי שהוא יכול להופיע ולעבוד.
דוד רותם: אז הוא לא מופיע במרשם האוכלוסין אלא הוא מופיע ברשימת בעלי זכות העבודה.
אורנה ואגו: אני חושבת שהוא כן מופיע במרשם.
אורנה ואגו: לפחות אז דיברנו עם הצבא וזה נוסח בתיאום אתם.
רונן נסים: בתיקון סעיף 2 בוצעו התאמות לצווים שכבר אושרו.
רונן נסים: 2.
רונן נסים: תיקון סעיף 2 בסעיף 2 לצו העיקרי – (1) בסעיף קטן (ב)(2), במקום "מי שמונה על ידי בית משפט, בית דין דתי או ראש ההוצאה לפועל" יבוא "מי שמינה בית משפט, בית דין דתי, ראש ההוצאה לפועל, הרשם לענייני ירושה או גוף רשמי אחר של המדינה שקבע המפקח על הבנקים" ובמקום "מכתב המינוי" יבוא "מן האסמכתה לכך".
רונן נסים: (2) בסעיף קטן (ו), במקום "לקוח" יבוא "בעל חשבון".
רונן נסים: (3) בסעיף קטן (ח) יבוא: "כמו כן יראו לעניין סעיף קטן (ז), הפקד כספים במתקן שבאמצעותו יכול בעל חשבון או מורשה חתימה בו לבצע פעולות בחשבונו אצל תאגיד בנקאי באמצעות כרטיס חיוב הרשום על שם בעל החשבון או מורשה החתימה בו, תוך הקשת קוד סודי מזהה, כפעולה של בעל החשבון או מורשה החתימה בו".
רונן נסים: (4) בסעיף קטן (ט), במקום "ללקוח" פעמיים, יבוא "לבעל חשבון".
רונן נסים: (5) אחרי סעיף קטן (י) יבוא: "(יא) לא יבצע תאגיד בנקאי הוראה של מקבל שירות להעברה בנקאית SWIFT מישראל לחוץ לארץ, בלא שירשום, בכל אחד ממסמכי ההעברה, את שם מקבל השירות יוזם ההעברה, מספר חשבונו ומענו, וכן את שם הנעבר ומספר חשבונו.
רונן נסים: בוצעה העברה כאמור שלא מחשבונו של מקבל השירות או שלא אל חשבונו של הנעבר, ירשום התאגיד הבנקאי בכל אחד ממסמכי ההעברה את שם מקבל השירות יוזם ההעברה, מענו ומספר הזהות שלו או את שם הנעבר ומספר הזהות שלו לפי העניין.
רונן נסים: לעניין סעיף קטן זה, מספר הזהות של הנעבר יכול שיהא מספר מזהה כפי שנמסר בידי מקבל השירות.
רונן נסים: סעיף קטן זה לא יחול על העברה עקב פעילות הנובעת מכרטיס חיוב למעט אם כרטיס החיוב משמש להעברת כספים, ובלבד שהתאגיד הבנקאי רשם במסמך ההעברה את פרטי הכרטיס.
נורית מגד: אנחנו ביקשנו הבהרה לגבי מקבל השירות לבין ההעברה.
נורית מגד: לא כל כך ברור מי בעצם יוזם ההעברה.
רונן נסים: זה עלה בעבר, עת נוסח הסעיף והועבר לעיונכם.
רונן נסים: כפי שהובהר לכם מדובר כאן בנותן ההוראה.
רונן נסים: היינו, מי שיוזם את ההעברה.
רונן נסים: בדוגמאות שציינתם לגבי חשבון משותף או חשבון של תאגיד, מי שמבצע את ההוראה בפועל צריך לרשום.
רן ונגרקו: זאת אומרת, לדוגמה, בתאגיד זה מורשה החתימה.
רונן נסים: שמבצע.
רן ונגרקו: אם יש שניים באותו תאגיד שנתנו בפועל את ההוראה, צריך לרשום את פרטיהם.
רונן נסים: במסמכי ההעברה.
נילי סופר: גם אם נתן מיופה כוח?
אורנה ואגו: את מיופה הכוח.
נילי סופר: תאגיד הוא אורגן, אבל מיופה הכוח בחשבון פרטי, את הפרטים של מיופה הכוח ולא את הפרטים של בעל החשבון?
נילי סופר: יש כאן בעיה.
פול לנדס: התשובה היא כן.
נילי סופר: גם מיופה כוח.
פול לנדס: לא גם אלא רק של מיופה הכוח.
חוה שלייפר: אני מבינה את הרעיון.
חוה שלייפר: אם אני מיופה כוח בחשבון של אדם פרטי שהוא נותן את ההוראה, ברור שרוצים להגיע אליו ושמיופה הכוח לא יחסום זאת.
חוה שלייפר: לעומת זאת בחשבון תאגיד, התאגיד בעצמו לא יכול לתת את ההוראה.
חוה שלייפר: זה לא כמו בחשבון פרטי שיש שני מועמדים למתן הוראה, בעל החשבון ומיופה כוחו.
חוה שלייפר: בתאגיד רק התאגיד יכול לתת את ההוראה ורק באמצעות האורגנים שלו.
חוה שלייפר: אם אתה תרשום יוזם ההעברה כפול לנדס, מורשה החתימה פול לנדס בע"מ, בשום מקום לא יופיע פול לנדס בע"מ.
חוה שלייפר: זה אמנם יהיה מידע לגבי הבשר ודם אבל לא יהיה כל רמז לתאגיד.
רונן נסים: אבל זה החשבון של התאגיד.
רונן נסים: זה מופיע שם.
חוה שלייפר: מספר החשבון ומענו.
רונן נסים: מי שנתן את ההנחיה.
רונן נסים: מי שנתן את ההוראה.
חוה שלייפר: יש הבדל בין המצב המשפטי שהוא ברור, בין הניתוח המשפטי שהוא ברור, לבין מה שקורה בצו.
חוה שלייפר: במצב המשפטי שלוחו של אדם כמותו.
חוה שלייפר: אם הוא נתן את ההוראה בשם אדם, ההוראה היא של אותו אדם, בוודאי שאם נתן את זה אורגן בתאגיד, הוא שקוף.
חוה שלייפר: זאת הוראה של התאגיד.
חוה שלייפר: בצו יש הגדרה למקבל שירות, אחד ממקבלי השירות הוא מורשה חתימה.
חוה שלייפר: מורשה החתימה הוא גם מורשה חתימה בתאגיד.
חוה שלייפר: לכן לכאורה מקבל השירות יוזם ההעברה, הוא מורשה החתימה בתאגיד ולא התאגיד עצמו.
רונן נסים: נכון.
חוה שלייפר: אז לא יהיה זכר לתאגיד.
דוד רותם: באיזה חשבון הוא עושה את הפעולה?
חוה שלייפר: בחשבון תאגיד.
דוד רותם: אז עכשיו יש לי את התאגיד ולכן אין לי בעיה.
דוד רותם: יש לי את החשבון שלו ואני יודע מי התאגיד.
חוה שלייפר: לא בהעברה.
חוה שלייפר: לא במסמכי ההעברה.
דוד רותם: במסמך ההעברה יש מספר חשבון?
אורנה ואגו: כן.
אורנה ואגו: יש מספר חשבון.
דוד רותם: אז אני יודע מי זה התאגיד.
פול לנדס: בכללי ה-SWIFT ממילא צריך לרשום את שם החשבון.
נילי סופר: השאלה אם זה יהיה במקום.
פול לנדס: זה לא במקום.
פול לנדס: זה בנוסף.
פול לנדס: בכל מקרה צריך את שמו של מי שנתן את ההוראה.
חוה שלייפר: במקרה הזה, זה לא יהיה בעל החשבון.
אוהד מימון: אדוני, אני רק רוצה לדעת אם אנחנו בשלב ההערות או בשלב ההקראה מכיוון שיש לי הערות לשלב ההגדרות אותן שלחנו אליכם בנפרד.
חוה שלייפר: יהיה רק שם אחד.
חוה שלייפר: לא יהיה שם התאגיד.
פול לנדס: לא הבנתי למה לא יהיה שם התאגיד.
פול לנדס: אם אין את שם התאגיד, צריך להוסיף את שם התאגיד.
פול לנדס: מה שצריך להופיע במסמך ה-SWIFT זה שם החברה ומי שנתן את ההוראה.
חוה שלייפר: זה לא מה שאומר הסעיף.
פול לנדס: אם כך, צריך לתקן את זה באופן שישקף את זה.
דוד רותם: לא זה מה שאומר הסעיף אבל זה מה שקיים במציאות.
דוד רותם: כשאת עושה העברה ב-SWIFT, יש את הפרטים של החשבון ואת שם בעל החשבון.
דוד רותם: הם רוצים לדעת גם מי נתן את ההוראה.
פול לנדס: נכון, זה בנוסף.
דוד רותם: ולכן הוסיפו את זה כאן.
חוה שלייפר: אבל ה-SWIFT הוא מסמך שיש לו כללים ברורים.
דוד רותם: האם שם בעל החשבון ומספר החשבון מופיעים באופן קבוע?
חוה שלייפר: כן.
דוד רותם: מה שהם רוצים לדעת זה שאת תגידי לי גם מי נתן את ההוראה.
רונן נסים: גם אם זה לא מופיע בטופס ה-SWIFT, זה מופיע ברישומים של הבנק ושל חברת כרטיסי האשראי לפי העניין.
רונן נסים: זה כל הרעיון.
רונן נסים: אם מבוצעת העברה בנקאית בלי שאנחנו יודעים מי נתן את ההנחיה הזאת, הדבר הזה הוא בדיוק הבעיה שאנחנו לא יודעים מי עומד מאחורי ההעברה.
רונן נסים: אם ב-SWIFT זה לא מופיע, זה צריך להופיע ברישומים של הבנק.
נילי סופר: אומרים כאן שב-SWIFT השדות הם קבועים ולא יכולים להוסיף.
נילי סופר: אלה כללים בין לאומיים.
נילי סופר: השאלה היא אם באמת הכוונה שזה יהיה במסמכי ההעברה או במסמכים בבנק או בדיווחים לרשות.
פול לנדס: לגבי SWIFT, מה שלא מופיע, לא מופיעה בחברי בורסה ולא מופיעה בדואר המילה SWIFT.
פול לנדס: לכן ככל שחברת כרטיסי האשראי מבצעת את ההעברה שלא באמצעות SWIFT, ה-SWFT כאן הוא מיותר.
פול לנדס: מדובר על חובת רישום של הפרטים האלה.
פול לנדס: ב-SWIFT צריך לפעול בהתאם לכללי ה-SWIFT.
דוד רותם: זה לא הניסוח.
נילי סופר: גם אנחנו ביקשנו להוסיף את המילה SWIFT.
פול לנדס: מכיוון שהמילה העברה לא הייתה ברורה.
נילי סופר: לא רק זה.
דוד רותם: פול, מה שמפריע להם זה משפט אחר והוא כשאתה כתבת "בכל אחד ממסמכי ההעברה".
דוד רותם: הם אומרים לך שבמסמך של ה-SWIFT הם לא יכולים להוסיף שום דבר.
פול לנדס: צריך להשמיט את המלים "במסמכי העברה".
נילי סופר: מה זה מסמך העברה?
דוד רותם: זה המסמך שבו אני נותן לך את ההוראה להעביר את הכסף.
דוד רותם: זה אחד ממסמכי ההעברה.
אורנה ואגו: גם העברה נעשית ב-SWIFT וגם מסמך ההוראה נעשה ב-SWIFT.
אורנה ואגו: כלומר, אין עוד מסמך.
נילי סופר: יש רישום במערכת אצלנו.
אורנה ואגו: אבל אז זה מסמך העברה?
נילי סופר: לכן צריך לתקן את זה.
דוד רותם: בטופס ה-SWIFT הם לא יכולים להכניס את זה.
נילי סופר: גם לכם אין כוונה כזאת.
חוה שלייפר: מאוד הגיוני שיהיה דין ספציפי שגובר על הרעיון של דיני שליחות.
חוה שלייפר: נניח בחשבון פרטי, אפילו שאדם הוא מיופה כוח של מישהו, הוא יהיה יוזם ההעברה.
רונן נסים: נשנה את זה.
פול לנדס: אפשר לומר במסמכי ההעברה במקום בכל אחד.
אורנה ואגו: זאת אומרת שב-SWIFT אתם לא צריכים.
פול לנדס: זה אומר שאתה לא חייב בכל המסמכים אלא אם יש לך מסמך אחד, אתה יכול לכתוב את זה במסמך אחר ובמסמך אחר אפשר לרשום את שם היוזם.
חוה שלייפר: איפה המסמך הזה יהיה?
חוה שלייפר: לרשות מי הוא יעמוד?
פול לנדס: הוא יהיה אצלכם.
פול לנדס: כללי ה-SWIFT דורשים את זה וכללי הארגון הזה מדברים על כך.
פול לנדס: בנושא הזה קבע הארגון מה צריך להיות באותה שרשרת העברה.
פול לנדס: לכן המלים "מסמכי העברה" צריכות להיות שם.
פול לנדס: ברור שבשאלות נפוצות, תעבירו שאלה ונענה לכם לגבי מה שעלה כאן בדיון.
פול לנדס: מה שנקרא שאלות נפוצות שנשאלות.
מאיה לדרמן: לעניין ה-SWIFT.
מאיה לדרמן: חברות כרטיסי האשראי, בגלל הכנסת המילה SWIFT, זה לא יחול עליהם ואולי בנק ישראל צריך להתייחס לזה כי אין העברה אלקטרונית באמצעות SWIFT על ידי חברות כרטיסי האשראי.
מאיה לדרמן: זה מופיע בהמשך בסעיף של בדיקה מול רשימה וגם כאן עם התמקדות ל-SWIFT.
מאיה לדרמן: הם לא בודקים מול רשימה.
מאיה לדרמן: בחברות כרטיסי האשראי זה נעשה בצורה של זיכויים וחיובים ואם זה נעשה בחוץ לארץ, יש איזשהו הליך זיכוי במערכת הבין לאומית.
מאיה לדרמן: זה בעצם לא יחול עליהם.
אוהד מימון: נכון.
אוהד מימון: אני אשמח להשיב.
אוהד מימון: מלאומי כארד.
אוהד מימון: ראשית, הסיפא של הסעיף הוכנסה בהתאם לכללים הבין לאומיים של הארגון הבכיר כפי שפול אמר ולדעתי בפרשנות לסעיף 8 לאותם כללים אומר במפורש על העברות מהסוג הזה שנובעות מפעילות בכרטיסי חיוב, לא צריך לחול הכלל הזה.
אוהד מימון: שנית, אנחנו באמת היסטורית הוספנו את הסיפא מאחר ובהתחלה נרשם העברה ולא ברור מהי העברה, האם זאת העברת מצב כפי שנילי אמרה, האם זה SWIFT, כשהכוונה הייתה ל-SWIFT ואנחנו מבצעים העברות בדרך של זיכויים וחיובים מול הארגונים הבין לאומיים ורצינו שיובהר, מכיוון שהארגונים הבין לאומיים בנויים בצורה מסוימת, שהדבר הזה לא חל עלינו אלא אם כן הכרטיס משמש לפעילות של העברת כספים טהורה.
אוהד מימון: זה מה שכתוב כאן.
אוהד מימון: היום כאשר מובהר שההעברה היא העברת SWIFT, אין לי גם התנגדות שהסיפא תימחק, אבל אני חושב שעדיין היא במקומה.
פול לנדס: המשמעות היא שזה מדאיג.
פול לנדס: זה אומר שלא בודקים אם יש העברת כספים לחוץ לארץ של כרטיס אשראי.
אוהד מימון: לא, כאשר יש העברת כספים.
אוהד מימון: כאשר הכרטיס משמש, בדיוק כמו ה- SWIFT לביצוע העברת כספים, הסעיף הזה כן חל.
פול לנדס: אבל כאשר מבוצעת עסקה.
אוהד מימון: כאשר מבוצעת עסקה, מבוצעת עסקה.
אוהד מימון: אנחנו מבצעים אותה מול הארגון הבין לאומי.
אוהד מימון: אין לך אפשרות לבדוק.
אוהד מימון: אני מעביר כסף לארגון ויזה או לארגון מסטר-כארד.
דוד רותם: פול, עוד לא סגרת את כל העולם.
דוד רותם: יש עוד כמה עסקאות שאתה לא יודע עליהן.
פול לנדס: לכן אנחנו כאן.
פול לנדס: בדיוק לכן אנחנו כאן.
דוד רותם: אז בוא נעשה את זה בסעיף אחד.
דוד רותם: אין דבר כזה פעולה שפול לא יודע עליה.
דוד רותם: זה צריך להיות הכלל.
פול לנדס: זאת לא פעולה שהרשות לאיסור הלבנת הון יודעת עליה.
פול לנדס: זאת בדיוק הנקודה.
דוד רותם: לכן אני אומר שזה לא בסדר.
פול לנדס: מה שחברת כרטיסי האשראי צריכה לעשות, זה את הדבר הבסיסי ביותר שאני לא חושב שיש חולק עליו והוא לבדוק אל מול רשימת טרור אם אותו אדם מופיע.
דוד רותם: זה היא עושה לפני שהיא נותנת לו את הכרטיס.
אורנה ואגו: אבל העברה בסופו של דבר של הלקוח היא לחשבונו.
דוד רותם: לא ייתנו לי כרטיס בין לאומי.
פול לנדס: אם זה כרטיס אשראי זר.
דוד רותם: אם זה כרטיס אשראי זר, מה אתה רוצה מהחברות הישראליות?
דוד רותם: הן לא מתעסקות עם כרטיס אשראי זר.
אוהד מימון: כאשר אנחנו מנפיקים כרטיסים ללקוחות, אנחנו בוודאי מקרינים את שמם מול רשימות הטרור.
פול לנדס: אז מה המשמעות שאתם לא בודקים?
פול לנדס: למה הסעיף הזה משנה לכם?
אוהד מימון: מכיוון שיכול היה להיווצר מצב בו אדם מסוים נכנס לבית עסק בלונדון וקונה מהחנות ואני צריך להעביר את הכסף.
אוהד מימון: מה שאני עושה, אני מעביר את הכסף ומשלם אותו לארגון הבין לאומי והארגון הבין לאומי מעביר את הכסף לחנות בלונדון.
אוהד מימון: אני מולי רואה אך ורק את הארגון הבין לאומי.
אוהד מימון: לכאורה יכולתם לומר – והיה מי שבהתחלה אמר לנו את זה בבנק ישראל – שזה יכול ליפול תחת פעילות העברה.
אוהד מימון: אמרנו להם שזאת לא העברה.
אוהד מימון: אם אני מבצע על גבי הכרטיס פעילות שהיא מקבילה להעברת כספים דוגמת SWIFT, אז בסדר, אנחנו נעשה את הבדיקות של שני הצדדים.
אוהד מימון: אם בן אדם נכנס ומבצע עסקה וכל מה שאני עושה זאת פעילות ביני לבין הארגונים הבין לאומיים, אין לי יכולת לבדוק את זה.
אוהד מימון: בסופו של יום אני גם מזכה את הארגון הבין לאומי ולא משהו מעבר לכך.