GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עינת גנון: פה אמרנו לסייג את 2(א) שפנייה ליו"ר לא צריך את ההסכמה מראש.
נעמה מנחמי: " המצאה באמצעי אלקטרוני – למעט פנייה ליושב ראש הוועדה לפי תקנה 2(א)".
דוד רותם: השאלה אם אני צריך כשאני פונה ליושב ראש לקבל אישור שזה הגיע.
עינת גנון: אישור כן, אבל אתה לא צריך הסכמה מראש.
דוד רותם: זאת אומרת, שיהיה אצלכם מישהו שיענה?
עינת גנון: אצלנו עונים במהירות, אני יכולה להעיד.
דוד רותם: לא, אצל השמאים.
דוד רותם: יושב ראש הוועדה יישב אצלכם?
נעמה מנחמי: אחרי כאמור אנחנו נעשה נקודה פסיק, ואז נעשה את זה כאלף בית כדי שזה יהיה ברור מה מסייגים.
נעמה מנחמי: 13.
נעמה מנחמי: חוות דעת מומחה (א) ראה שמאי פינוי ובינוי כי לצורך הכרעה במחלוקת עליו למנות מומחה, יודיע לצדדים מיהו המומחה והצדדים יוכלו להגיש טענותיהם בכתב בקשר למינוי בתוך 14 ימים מיום שנודע להם עליו או מיום שנודע להם על עילה לפסילתו או קיומו של ניגוד עניינים בעניינו".
נעמה מנחמי: אותו הסדר כפי שהיה קודם לכן לגבי שמאי.
נעמה מנחמי: (ב) "נתמנה מומחה כאמור בתקנת משנה (א), יעביר המומחה לשמאי פינוי ובינוי ולצדדים את חוות דעתו בכתב והוא יוזמן לדיון, יציג את חוות דעתו והצדדים יהיו רשאים לשאול את המומחה שאלות ולטעון בעניינה.
נעמה מנחמי: (ג) שכרו של המומחה ישולם על ידי היזם, זולת אם קבע שמאי פינוי ובינוי אחרת".
מירי כהן: למה זה לא בחלקים שווים?
דוד רותם: היזם הוא בדרך כלל עשיר יותר.
מירי כהן: העניין הוא שאין פה גם שום החלטה שאם הבקשה נדחית אז ההוצאות האלה חוזרות.
דוד רותם: אם הבקשה מתקבלת, אז אחר ממילא היזם מגיש תביעה להרבה פיצוי.
מירי כהן: יכול מאוד להיות שפשוט המתנגד יסכים.
נעמה מנחמי: אני חושבת שפרקטית גם לא באמת מה - - -
דוד רותם: אני חשבתי שבכלל צריך למחוק את המלים – "זולת אם קבע שמאי פינוי ובינוי אחרת", שתמיד הוא לא יכול לקבוע שזה יהיה חצי חצי, רק הקבלן.
נעמה מנחמי: אני מזכירה לך, שפרקטית, להתחיל לאסוף עכשיו כמה אלפי שקלים שיהיה שכרו של המומחה, עד כמה אלפי שקלים, לא השתלם לך כשאת צריכה להתחיל לאסוף את זה מ-30 דיירים שונים, זה יעכב את כל ההליך.
נעמה מנחמי: זה חלק מהוצאות הבנייה של היזם, צריך גם לזכור שבסופו של דבר, אותם סרבנים זה אנשים שלא מעוניינים בהליך, כופים עליהם את ההליך הזה, ועכשיו כשהם יצטרכו לשלם את הוצאות המומחה והיזם - - -
מירי כהן: נכון, אבל צריך לזכור שלפעמים אותם סרבנים, זה לא סרבנים תמימים - - -
נעמה מנחמי: בגלל זה לשמאי יש אפשרות - - -
דוד רותם: לא, לא - - -
מירי כהן: אדוני, אני מסכימה איתך, יש פעמים שזה אנשים שזה כל רכושם, והם באמת חוששים, והטעם לסירוב הוא מוצדק, ואני מסכימה איתך.
מירי כהן: אבל יש פעמים שהסירוב נועד באמת כדי ליצור איזושהי סחיטה להשיג דבר יותר טוב, הרבה פעמים אלו המצבים, זה מה שקורה בשטח.
דוד רותם: אני לא רואה בזה סחיטה, שרוצים להשיג משהו יותר טוב.
מירי כהן: מה, אם אתה מנסה לקבל יותר מאחרים בבניין שלך?
דוד רותם: אני לא רוצה, אל תפנו אותי.
דוד רותם: תגידי, מישהו הכריח אתכם לפנות אותי?
דוד רותם: עזבו אותי, אני רוצה לגור בדירה שלי, טוב לי.
עינת גנון: אז אתה לא תחת ההגדרה של דייר סחטן.
דוד רותם: את יודעת, ההגדרה של דייר סחטן, זה תלוי כל אחד יגיד לך משהו אחר מה זה הדייר הסחטן.
דוד רותם: אני כבר שמעתי יזמים שהסבירו שכל דייר שאומר אני רוצה להישאר בדירה – ראיתי פסק דין אפילו של איזה אישה שהיה לה ילד נכה, או משהו כזה.
עינת גנון: היא סחטנית?
דוד רותם: היא סחטנית, בסדר.
דוד רותם: אני לא חושב שהיא סחטנית.
דוד רותם: אבל בית המשפט קבע, מה אני יכול לעשות.
עינת גנון: האשה הזאת במפורש - - -
דוד רותם: עינת, אני לא מתווכח איתך, יש פסק דין של בית משפט, גמרנו, אני לא יכול להתווכח עם פסקי דין.
חנה גבאי: היה בעיתון, שאולי אדוני קרא מזה, אנחנו ביררנו, ודווקא דיברה איתה, כלומר, פה באמת בית המשפט - - -
דוד רותם: הציעו לה עשרים אלף הצעות, לא רוצה לפנות את הדירה שלי, תגידו, אתם לא מבינים?
עינת גנון: אבל היא ביקשה, דרשה, מה זה ביקשה, סכום מופרך.
דוד רותם: פעם לימדו אותנו כשהיינו צעירים ולמדנו בפקולטה למשפטים, לימדו אותנו שערך נקבע לפי מוכר מרצון לקונה מרצון.
דוד רותם: אתם רוצים שאני אפנה את הדירה שלי, אני לא רוצה, טוב לי כך.
דוד רותם: אם תתנו לי קופסא שמנה, אז כדאי לי לפנות, אחרת לא כדאי לי, לא רוצה, תשאירו אותי, עזבו אותי.
עינת גנון: ברגע שאמרת את המלה כדאי לי, אז אתה כבר בגדר זה שרוצה להשיג יותר, ובגדר זה שבאמת רוצה להישאר.
נעמה מנחמי: בסוף קו הגבול הוא כן עובר בסכומים, כלומר, אם היום מציעה לדירה של פלוני את הסכום המקובל בשוק, ואולי עוד 10% ו-20%, לא משתלם לו, טוב לו איפשהו.
נעמה מנחמי: אבל אם היית באה ומציעה לו פי 5 מהשווי, מה שבאמת יכול לפתוח בפניו אפשרויות אחרות, אז יכול להיות שלמרות שטוב לו בדירתו והוא לא היה משנה, לא היה הולך ומחפש למכור אותה - - -
דוד רותם: עברתם פעם דירה?
עינת גנון: אני עברתי כבר שלוש דירות.
דוד רותם: את יודעת איזה טרטור זה לעבור דירה?
דוד רותם: זה ללכת למשרד הפנים לשנות כתובת, ללכת למשרד הרישוי, כל הצרות שבעולם.
דוד רותם: לרשות ההוצאה לפועל, לכל אחד צריך ללכת ולדווח להם על כתובת חדשה, אחרת הם יעקלו לי את הבית השני.
דוד רותם: חבר'ה, טוב לי מאוד לגור בבית שלי, לא רוצה לעבור, עזבו אותי, פינוי ובינוי תעשו במקום אחר, לא אצלי.
מירי כהן: אבל אפשר אולי להסביר באיזה מצבים צריך מומחה?
אוהד דנוס: אין הרבה מצבים.
נעמה מנחמי: מומחה לקרקעות מזוהמות, אנחנו לא יודעים.
דוד דהאן: יש סיפור שהייתי קשור אליו בנתניה, כדאי שתמקדו את הדברים יותר, כי רוב הנושא של פינוי ובינוי ושל תמ"א 38 נולדו מתוך הסיפור של רעידות אדמה.
דוד רותם: לא, לא, פינוי ובינוי לא קשור לרעידות אדמה, שום דבר לא, לא קשור בכלל.
דוד דהאן: יש מקרה בנתניה של בניין שהיה של 25 משפחות בקרייה חרדית שם, שבאו לשם ומרים פרברג הכריזה, היא חלמה איזה חלום בוקר אחד, חלמה שהבניין הזה עומד להתמוטט, והחליטה שהיא - - -
עינת גנון: רק נדייק, יש חוות דעת של מהנדס - - -
דוד דהאן: לא, היה מהנדס של העירייה, וכנגד הם הזמינו גם מהנדס משלהם מתל אביב, עורך דין אילן בומבך היה בתיק הזה.
דוד דהאן: מה שאני מנסה לומר - הם זרקו אותם לרחוב.
דוד רותם: ואם עורך דין אילן בומבך היה מעורב בעניין הזה, אז מה זה אומר?
דוד רותם: אני מכיר עוד כמה עתירות שהוא מעורב בהן והן לא מי יודע מה.
דוד דהאן: הוא הצליח דווקא לטפל בנושא.
עינת גנון: זה לא נכון, זה ממש לא נכון.
דוד רותם: לא חשוב, רבותיי, מה זה משנה.
דוד דהאן: הבניין כבר הרוס היום.
דוד דהאן: הם פשוט לקחו 25 משפחות, הביאו את המשטרה לשם לפנות אותם לרחוב.
דוד רותם: לא, אתה מערבב בין דברים.
דוד רותם: אם היתה חוות דעת של מהנדס שהבניין מסוכן, אז צריך להוציא את המשפחות, כי אם הבניין התמוטט אחר כך, אז הם יהיו אחראים.
דוד דהאן: אנחנו לקראת רעידות אדמה, שרוב הבניינים האחרים של פינוי ובינוי הם ייכללו בתוכם, אז כדאי שתיקחו את הכול בחשבון כבר.
נעמה מנחמי: סמכות שמאי פינוי ובינוי (א) "כל עניין הנוגע לסדרי דין שלגביו לא נקבעה הוראה מפורשת בחוק או בתקנות מכוחו, רשאי שמאי פינוי ובינוי לתת הוראות לגביו, באופן הנראה לו הטוב ביותר לעשיית צדק".
דוד רותם: אם שמתם לב שזה כל העניין הנוגע לסדרי דין שלגביו לא נקבעה הוראה מפורשת בחוק ובתקנות.
נעמה מנחמי: ובתקנות מכוחו.
דוד רותם: זאת אומרת, א, ב, ג, שראינו קודם בסעיף 10 הן הוראות מפורשות, יהיה לכם בעיה - - -
נעמה מנחמי: לא, אבל ההוראות עצמן קובעות חריגים שמאפשרים סטייה מהן.
נעמה מנחמי: השאלה היחידה הייתה, האם כאילו צריך להשאיר גם לגבי חיקוקים שהם לא החוק הספציפי בתקנות, והחשש היה שהשמאי לא יכיר אותם, מאחר שהוא לא משפטן, ולכן אנחנו השארנו אותם.
נעמה מנחמי: (ב) "שמאי פינוי ובינוי יאסוף כל מידע הנחוץ לצורך בירור המחלוקת לרבות מידע המצוי בידי אדם שאינו אחד הצדדים".
עינת גנון: אנחנו מעדיפים את הנוסח של "רשאי לאסוף".
דוד רותם: קודם כל לדעתי זה לא משנה, כי במקרה הזה רשאי בית המשפט יפרש כחייב, יש הרבה מאוד מקומות שבהם רשאי זה חייב ובית המשפט לא משחק עם הדברים האלה.
דוד רותם: אבל זה נכון שהוא יאסוף את המידע כי אתם רוצים הרי חוות דעת טובה.
אוהד דנוס: השמאים גם יעשו את זה, גם בלי שזה יהיה רשום.
כרמית יוליס: אז שיהיה כתוב.
כרמית יוליס: אם זה עסקאות שהוא יילך וימצא, אבל אם זה איזה מידע אחר שהוא הרבה יותר רחוק ממנו.
הנעמה מנחמי: זה מידע הנחוץ לצורך בירור, אם זה לא רלבנטי, זה לא נחוץ.
דוד רותם: הרי הוא מחליט מה המידע הנחוץ, אז הוא יאסוף או לא יאסוף.
כרמית יוליס: אולי הנחוץ בעיניו?
אוהד דנוס: אולי הנחוץ לו או הנחוץ בעיניו.
כרמית יוליס: הנחוץ בעיניו.
דוד רותם: כל מידע "הנראה לו כנחוץ", לצורך בירור מחלוקת.
נעמה מנחמי: (ג) "גילה שמאי פינוי ובינוי עובדה או מסמך שלא היו ידועים לצדדים, ויש לעובדה או למסמך השפעה של ממש על ההכרעה במחלוקת, יעביר שמאי פינוי ובינוי את העובדה או המסמך לידיעת הצדדים ויאפשר להם לטעון בעניין תוך זמן סביר.
נעמה מנחמי: פרוטוקול (א) שמאי פינוי ובינוי או מי שהוא מינה לכך ינהל פרוטוקול של עיקרי כל דיון המתנהל לפניו.
נעמה מנחמי: (ב) שמאי פינוי ובינוי או מי שהוא מינה לכך –".
דוד רותם: "פרוטוקול של עיקרי הדיון המתנהל לפניו", לא כל דיון.
דוד רותם: זה אותו דבר זה רק עברית נכונה.
נעמה מנחמי: נשאיר את זה לנוסח חקיקת משנה?
נעמה מנחמי: מבחינה מהותית אתה כן רוצה שזה יהיה כל דיון.
דוד רותם: כן, זה כל דיון, אבל אני רוצה שיהיה כתוב "הדיון".
נעמה מנחמי: לכך יש לנו יועצים לשוניים שהם יכריעו בנושא הזה.
נעמה מנחמי: "שמאי פינוי ובינוי או מי שהוא מינה לכך יעביר את העתק הפרוטוקול לצדדים סמוך לאחר עריכתו".
נעמה מנחמי: אנחנו חשבנו שכן נכון לפחות לאפשר את (ג), ו-(ד) המופיעים בתקנות שמאי מכריע כאופציה, אני יודעת שהיום לא משתמשים בזה הרבה.
דוד רותם: את (ג), אני לא מסכים, את (ד) אני מסכים.
דוד רותם: אני לא מוכן להטיל על הצדדים את ההוצאות בשווה.
דוד רותם: אני אומר, כל עוד העסק הזה מתנהל, היזם משלם את הכול, אחר כך הוא ירצה הוא יקבל את זה חזרה.
עינת גנון: בעיני שני הסעיפים (ג) ו-(ד) מיותרים לחלוטין ואני אסביר מדוע.
עינת גנון: בדיוק כפי אתה שאמרת קודם, השמאי מקבל את ההחלטה שלו על סמך הנסיון המקצועי שלו, על סמך השומות, הדיון בפניו הוא בעצם כדי שהצדדים ישפכו את ליבם במרכאות.
עינת גנון: אנחנו סבורים שהערך המקצועי של הדיון הוא יחסית נמוך, ולכן אנחנו לא רואים טעם בתמלול הדיון.
אוהד דנוס: כמובן שאני לא מסכים לזה.
דוד רותם: אין שום בעיה שאתם לא מסכימים, גם אתה וגם את, זה בסדר גמור שאתם לא מסכימים.
דוד רותם: אני על (ג) מוכן לוותר.
נעמה מנחמי: אפשר לנסח את (ג) כך שהיזם יישא בהוצאות.
דוד רותם: אני מוכן לוותר על (ג), אבל אני רוצה להשאיר את (ד).
נעמה מנחמי: לכו אנחנו מאפשרים רק, לא מחייבים את היזם, אז נקבע שההוצאות יהיו על היזם.
דוד רותם: אני לא רוצה שהשמאי יתחיל להפוך לי את זה לבית משפט עם הקלטות וכו'.
דוד רותם: אני מסכים ל-(ד) שאם מישהו ערך תמליל - - - ראה אחד הצדדים מיוזמתו תמליל, אז שישלח את זה לכולם, זה בסדר.
אוהד דנוס: אז מה, אז יגיע שמאי פינוי ובינוי לדיון, ויפתיעו אותו שם - - -
דוד רותם: למה יפתיעו אותו?
דוד רותם: יגידו לו, אדוני, אני מקליט את הדיון, מה הבעיה?
דוד רותם: אז יהיה כתוב – "ערך אחד הצדדים לדיון מיוזמתו, ולאחר שקיבל את רשות השמאי להקליט את הדיון, יעביר את הדיון".
אוהד דנוס: במצב כזה, מי שיזמין הקלטות, יכריח את שמאי הפינוי ובינוי להקליט, עדיף במקום לייצר הכרחה כזאת לכורח כזה, לייצר פה מצב שבו השמאי מחליט אם צריך או לא.
אוהד דנוס: למשל, לדוגמה, יש דיון שהולכות להיות מוצגות 50, 60, 70 עיסקאות, השמאי פינוי ובינוי צריך את הפרטים שלהם.
אוהד דנוס: אני חושב שיותר נכון להשית את זה על היזם במקרה - - -
דוד רותם: זה בכל מקרה יהיה על היזם.
דוד רותם: אני צריך פה לכתוב כך – "שהשמאי רשאי להורות על הקלטת הדיון", אחר כך על עריכת תמליל.
אוהד דנוס: זה בדרך כלל שרות אחד שעולה כמה מאות שקלים.
נעמה מנחמי: אתה רוצה לאפשר ב-(ג) - - -
דוד רותם: אני רוצה שהשמאי יקבע אם הוא עושה הקלטה.
נעמה מנחמי: כי יש צורך בהקלטה או בתמלול?
דוד רותם: לא, אם יש הקלטה, אז יש צורך בתמליל.
נעמה מנחמי: אפשר להקליט ולא לתמלל, לא חייבים.
דוד רותם: איזה מין צורה יש לזה, אתה מקליט את הדיון - - -
נעמה מנחמי: אז אם תהיה מחלוקת יהיה טייפ שניתן יהיה לחזור עליו.
דוד רותם: אין לי טייפ, אני רוצה לדעת מה אמרו שם.
דוד רותם: הרי אם מקליטים, אז הוא לא כותב פרוטוקול.
אוהד דנוס: מאה דיירים ירצו לקרוא את זה, אפשר להעביר להם במייל.
מירי כהן: אני חייבת להגיד לו משהו, בגלל שגם את זה אתם הולכים להשית על היזמים.
מירי כהן: מה שיקרה פשוט שבסוף הכלי הזה שאתם רוצים שהשתמשו בו, לא השתמשו בו.
מירי כהן: הרי אנחנו שוכחים למה הוא נועד?
מירי כהן: הוא בסוף לא נועד רק בשביל היזמים, היזמים פשוט לא יילכו לפרויקטים כאלה, הם יילכו לפרוייקט אחר שהם לא צריכים את כל הבלאגן הזה ותוספת ההוצאות הנוספות.
מירי כהן: יש כאן מול קבוצה מתנגדת, קבוצת דיירים שרוצה לשפר את איכות חייה.
דוד רותם: רק תעשי לי טובה, אל תתלהבי כל כך, כי את גורמת לי לבכות תיכף על הקבלנים.
מירי כהן: לא, אבל אני באמת חושבת, אדוני, יש פה קבוצת דיירים שרוצה לשפר את איכות חייה, זו המטרה שלה - לקבל דירות שמשדרגת את החיים שלהם.
מירי כהן: עכשיו מה שיקרה, אתם משיתים המון הוצאות, שיזם יבוא ויגיד למה אני צריך את הבלאגן הזה?
מירי כהן: הרי בסוף התהליך של השימוש בכלי הזה, לא בטוח עדיין שהוא יוכל לעשות את הפרויקט.
מירי כהן: זה רק מאפשר לדיירים האחרים שמעוניינים בפרוייקט להגיש תביעת נזיקין, זה לא מאפשר לו לבצע את הפרויקט בפועל ולהכריח את המתנגד – למה שהוא ירצה להיכנס לזה - אני מנסה להבין.
אוהד דנוס: היא לפרויקטים של עשרות עד מאות מליוני שקלים זו הסיבה, וההוצאות פה של התמלול הם כמה מאות שקלים.
דוד רותם: אני אומר לך דבר מאוד פשוט.
דוד רותם: יש קבוצה שרוצה לשדרג את איכות החיים שלה וכו', יש פה קבוצה שצריכה לעבור דירה כי הם לא רוצים שישדרגו להם, ומכריחים אותם לשדרג להם את החיים בכוח, אז הם לא צריכים לשאת בשום הוצאה שגם תובעים אותם, וגם מנסים לשנות להם את איכות החיים.
דוד רותם: מי שלא רוצה לשלם את ההוצאות האלה ולא יעשה את הפרויקטים מוזמן.
מירי כהן: אבל אדוני, בתקנה אתה רושם את היזם, אתה אפילו לא רושם את המבקשים.
מירי כהן: היית רושם המבקשים, המבקשים היו עושים איזשהו משא ומתן עם יזם, ואומרים לו תשלם את זה אתה, ואז זה הבחירה שלו.
מירי כהן: אבל אתם בתקנות קובעים מראש - - -
דוד רותם: אני קובע מראש שזה יהיה היזם - - -
מירי כהן: ירשמו המבקשים, ויש להם כוח לעשות משא ומתן מול הרבה אנשים.
דוד רותם: אני לא סומך על הכוח שלהם, זה בדיוק כמו שאת עורכי הדין של המבקשים גם משלם היזם.
דוד רותם: אם את חושבת שלא, תראי לי פרוייקט אחד שלא.
מירי כהן: אבל זה במסגרת החלטה כלכלית שנעשית בין היזם - - -
דוד רותם: זה במסגרת החלטה, אז הוא יידע, הוא יידע לפי התקנות הוא יידע שכאשר הוא נכנס למשא ומתן, אז מעבר לכל מה שהוא נותן להם ומעבר למה שהוא משלם לעורכי הדין הוא גם עשוי לשאת בעוד קצת הוצאות, ניקח את זה בחשבון.
אוהד דנוס: כל עוד משאירים את זה בידי שמאי הפינוי ובינוי - - -
מירי כהן: מה זה נמוכות?
מירי כהן: אם נוסיף את כל ההוצאות שיש פה, אין לי תחשיב כלכלי.
מירי כהן: היה רשום המבקשים, שינתם את זה ספציפית ליזם, וזה משנה, זה משנה למסגרת של משא ומתן.
דוד רותם: הקבלנים לא ירצו לעשות את הפרויקטים, אהלן וסאהלן, אני מזמין אותם לא לעשות את הפרויקט.
אברהם מיכאלי: אדוני, אני מפנה לפרויקט כפר שלם שכרגע זה מאוד אקטואלי לאותם שמאים ולאותם אלה שמתעסקים עם זה, יש שם כדאיות מאוד גדולה.
דוד רותם: יש כדאיות?
אוהד דנוס: איפה שאין כדאיות לא יקום פרויקט.
נעמה מנחמי: השאלה היא כזאת – "ראה שמאי המכריע כי יש צורך בהקלטת הדיון", הקלטה או תמלול?
נעמה מנחמי: שיחליט.
דוד רותם: לא, אי אפשר לתמלל בלי הקלטה.
דוד רותם: הוא קודם צריך הקלטה וגם את התמלול, אני רוצה קודם כל לקבוע לו סמכות שמותר לו להחליט על הקלטה, ושהסמכות רק שלו.
נעמה מנחמי: זה מה שכתוב כבר היום – "כי יש צורך בהקלטת הדיון, יורה על הקלטה".
דוד רותם: ועל תמלול ההקלטה.
נעמה מנחמי: ועל עריכת תמליל.
דוד רותם: "קבע השמאי המכריע כאמור, יישא היזם בהוצאות הכרוכות".
נעמה מנחמי: זולת אם קבע אחרת?
מירי כהן: השאלה היא אם להשאיר את (ד).
אוהד דנוס: לא צריך את סעיף (ד).
עינת גנון: לא, בלי הריישא, רק אחד הצדדים, אלא אם נערכה הקלטה בתמלול - - -
מירי כהן: ברור שאם השמאי המכריע עושה תמליל הוא שולח לכולם.
דוד רותם: (ד) צריך למחוק.
מירי כהן: אולי להבהיר ב-(ג) שהוא שולח את זה לצדדים בסוף.
דוד רותם: צריך לכתוב את זה שיעביר את זה לצדדים.
נעמה מנחמי: "נערך תמליל, יישלח התמליל לידי הצדדים ולשמאי פינוי ובינוי".
נעמה מנחמי: 16.
נעמה מנחמי: הוצאות מיוחדות "ראה שמאי פינוי ובינוי כי לצורך בירור המחלוקת בין הצדדים יש צורך בהמצאת מידע שהמצאתו כרוכה בהוצאות מיוחדות, לרבות צילום אוויר, יודיע ליזם על הצורך בהמצאת המידע כאמור והוא יישא בהוצאות הכרוכות בכך, זולת אם קבע השמאי אחרת".
דוד רותם: יש למחוק את "זולת אם קבע השמאי אחרת".
דוד רותם: איגוד הקבלנים צריך להיות לך דבר ברור אחד – היזם יכול להגיד, לא רוצה, נגמרה הבקשה.
מירי כהן: אין בעיה, השאלה לטובת מי זה בסוף עולה?
דוד רותם: זה לטובת היזם, הוא לא משקיע כסף.
דוד רותם: את הרי דואגת לכך שהיזם לא הצטרך להשקיע כספים יותר מדי, אז מקסימום אין פרוייקט.
מירי כהן: אנחנו דואגים לזה שיהיו פרוייקטים במדינת ישראל.
נעמה מנחמי: (ב) "חלק היזם על הצורך בהמצאת המידע, יפנה השמאי ליושב ראש הוועדה כדי שיכריע בעניין הצורך בהמצאת המידע כאמור, והנשיאה בעלות המצאת המידע".
דוד רותם: "והנשיאה בעלות המצאת המידע" – לא.
נעמה מנחמי: 17.
נעמה מנחמי: החלטה (א).
נעמה מנחמי: "החלטת השמאי תהיה מנומקת, תינתן בכתב, ותיחתם על ידי השמאי.
נעמה מנחמי: (ב) שמאי פינוי ובינוי יתייחס בהחלטתו לדירות האופייניות, לרבות יתרונות מובנים כגון היות הדירה "דירת גג" או "קרקע", במקבץ פינוי ובינוי נשוא הבקשה, במצבן הקיים טרם ביצוע העסקה, ובמצבן כפי שהוא צפוי להיות לאחר השלמת עסקת פינוי ובינוי וביצוע הבניה בהתאם לה".
נעמה מנחמי: קודם לכן כשדיברנו על דירה אופיינית בתקנה 9, הבהרנו שבדירה אחת לפחות מכל סוג אופייני ביחס לשטח ומאפייני התכנון של דירה במתחם.
נעמה מנחמי: לגבי החלטה – אני חושבת שזה לא סותר את העובדה שאדם שיש לו דירת 5 חדרים של 200 מטר רבוע, כמו יתר הדירות בבניין, יש לו יתרון נוסף מזה שזה דירת קרקע, או מזה שזה דירת גג.
דוד רותם: אם זה דירת גג, זה לא יתרון, רק נזילת גג זה דבר נוראי, כל היום נזילות.
עינת גנון: קר בחורף, חם בקיץ.
דוד רותם: לרבות פתרונות מובנים - זה לא יתרון מובנה.
אוהד דנוס: אני לא מבין מה המצב שלה לאחר השלמת עיסקת הפינוי ובינוי רלבנטי?
אוהד דנוס: איך זה קשור.
נעמה מנחמי: אני יש לי דירת קרקע, לי יש יציאה לחצר מהגינה שלי, ובעיניי זה יתרון נוסף ששווה כסף, זה מה שאני רוצה שהוא התייחס בהחלטה שלו לא רק לגודל ולתכנון אלא גם ליתרונות אחרות.
כרמית יוליס: זה מסוג הדברים שייקבעו בהכרעות הפרטניות.
נעמה מנחמי: לא, למה צריך הכרעה פרטנית לכל דירות הקרקע עכשיו?
נעמה מנחמי: ממש לא זו הכוונה, אני לא רוצה שכל הדיירים הצטרכו בשביל לקבל את הערך האמיתי של הדירה שלהם, שנובע מזה שזו דירת קרקע שיש להם יציאה לגינה, יצטרכו לשלם ולרוץ לעשות שומה פרטנית.
אברהם מיכאלי: השאלה היא אם זה תפקידו של השמאי לכתוב את זה בדוח.
נעמה מנחמי: בוודאי שכן.
אוהד דנוס: לא, השמאי צריך לכתוב.
אוהד דנוס: השאלה היא אחרת, למה זה רלבנטי למצב החדש.
אוהד דנוס: הרי לא בהכרח הוא יקבל דירת גן כנגד דירת הגן שהובטחה לו.
: זה קטע של רשות התכנון, ולא של שמאי.
: רשות התכנון יכולים לקבוע כך או אחרת, מה שהוא ימליץ היום אם זה לא יהיה מחר?
: הרי רשות התכנון קובעת את זה, לא השמאי עם כל הכבוד, הוא יכול לכתוב דברים תיאורטיים?
כרמית יוליס: מה שהוא צריך לקבוע, אם זה עסקה משתלמת, אם היא כדאית.
אברהם מיכאלי: עסקה משתלמת לא נקבעת על ידי חוות דעת של שמאי.
אברהם מיכאלי: עיסקה משתלמת נקבעת על ידי אותה רשות מקומית או אותו רשות התכנון שיקבע בעיר שלו אם הוא רוצה דירות גג, אם הוא רוצה דירות גן, יש כאלה שלא רוצים את זה, ואז רשות התכנון קובעת, ובסוף בן אדם שבונה על חוות דעת כזאת, זה מטעה.
נעמה מנחמי: (ג) "שמאי פינוי ובינוי יקבע האם עסקת הפינוי ובינוי שהוצעה לבעלי הדירות היא כדאית כלכלית, ואם אינה כדאית, באילו תנאים תיחשב כדאית כלכלית, וזאת ביחס לדירות האופייניות במקבץ פינוי ובינוי נשוא הבקשה; החלטתו של שמאי פינוי ובינוי תינתן בתוך 60 יום מיום סיום הדיון האחרון או מהיום בו נתקבל המסמך האחרון שהוגש מטעם הצדדים, אם אושרה הגשתו, והוא יודיע על קבלת החלטתו לצדדים".
דוד רותם: למה התוספת הזאת?
עינת גנון: כי הייתה בסעיף הקודם אופציה להגיש עוד מסמכים.
דוד רותם: אז תוך כמה זמן מקבלת המסמך האחרון?
דוד רותם: 60 יום מאז?
: למה התוספת הזאת?
אברהם מיכאלי: תוך כמה זמן, 60 יום מאז?
אברהם מיכאלי: השאלה אם זה לא יאריך יותר מדי בסוף את כל כתיבת חוות הדעת על כל מסמך 60 יום זה ייכתב בעוד שנתיים.
אברהם מיכאלי: מסמך אחד משנה את כל חוות הדעת?
אברהם מיכאלי: אנחנו יודעים מהפרקטיקה איך זה עובד, השמאי מכין את הכול, הוא מבקש מסמך מסוים של השלמת התמונה, בשביל מה צריך עוד 60 יום?
עינת גנון: אני מסכימה איתך לחלוטין שצריך להגביל את משך הזמן שאפשר להגיש מסמכים נוספים.
דוד רותם: בשביל מה צריך עוד 60 יום להגשת מסמך אחד אחרון שחסר לו?
עינת גנון: ההחלטה תינתן תוך 60 יום.
: לא, אבל פה כתוב מהיום בו נתקבל המסמך, אז כאילו עוד 60 יום מאז.
עינת גנון: צריך להגביל את משך הזמן שבמהלכו אפשר להגיש ולמסור מסמך נוסף.
נעמה מנחמי: זה כבר יש.
אברהם מיכאלי: אבל מאותו מסמך אחרון שהוא נניח מסמך שולי, הוא צריך את זה בשביל חוות דעת.
אברהם מיכאלי: הוא צריך נסח טאבו עדכני.
נעמה מנחמי: רוב המסמכים באמת מוגשים בהתחלה.
נעמה מנחמי: מסמך היא בעצם חריג, אבל מתי הוא יאפשר תוספת כזאת של מסמך?
נעמה מנחמי: כאשר המסמך הזה יש לו משמעות מאוד גדולה, אז אנחנו לא רוצים שהוא יימנע מלאפשר הגשה של המסמך הזה, רק בגלל שהוא יגיד, רגע, אבל נשארו לי עוד חמישה ימים עד שאני צריך לתת החלטה, אני חייב לתת את ההחלטה, אז אני לא אתן להגיש עוד מסמכים רק בגלל זה.
אברהם מיכאלי: אני שאלתי האם בגלל אותו מסמך מאריכים את זה עוד פעם ב-60 יום, לדעתי זה לא סביר.
נעמה מנחמי: לא, אבל הוא יכול לתת גם אחרי יומיים.
נעמה מנחמי: לשמאי יש אינטרס לתת את ההחלטה כמה שיותר מהר ולהיפטר ממנה.
אברהם מיכאלי: בסדר, אני חושב שזה יהיה סביר, כי לפעמים הלחץ שלו לא מאפשר לו - - -
עינת גנון: נעמה, אולי בסעיף 4(ב) "לא ימסרו המבקשים מסמכים נוספים על אלה שבתקנת משנה (א) לאחר חלוף המועד הקבוע בתקנת משנה זו, אלא באישור שמאי", אז אולי פה להוסיף.
חנה גבאי: אז להוסיף במועד שייקבע - השמאי יקבע מועד.
חנה גבאי: כמו שעשינו ב-11 כתוב - "השמאי רשאי לדרוש ולהמציא לו מסמכים תוך מועד שייקבע", וב-4(ב) זה לא כתוב, אז ברגע ששמאי מורה, מאפשר הגשת מסמך הוא חייב לקבוע את המועד, ואז - - -
נעמה מנחמי: למה צריך את זה?
עינת גנון: היתה הערה של חבר הכנסת - - -
אברהם מיכאלי: על הארכת מועד אנחנו מדברים, לא על הגשת מסמך.
חנה גבאי: כי שם זה הסעיף שמאפשר לו להאריך את המועד, אז היא רוצה להבהיר שהוא יאריך את המועד - - -
אברהם מיכאלי: ה-60 יום שכתוב פה לפי הפרשנות שאפשר להבין אותה, שעל כל הגשת מסמך, יש לו תוספת 60 יום, אמרתי זה מיותר.
אברהם מיכאלי: בסעיף 17(ג) למה צריך עוד פעם 60 יום, אמרתי צריך כמה ימים תוספת מקסימום, לא צריך 60 יום, כך חוות הדעת לא תיכתב שנים, כל פעם תוספת 60 יום על כל נייר.
דוד רותם: התשובה לזה אם אושרה הגשתו.
נעמה מנחמי: אז שלא יאשר את ההגשה שלו.
חנה גבאי: אז בדקנו כשהוא מאשר את ההגשה שהוא קובע גם זמן להגשה, 4(ב) היה חסר, אז פשוט רצינו להוסיף את זה.
דוד רותם: מה שחבר הכנסת מיכאלי פוחד, זה אתם צריכים לפחוד.
דוד רותם: מה שהוא מתכוון זה דבר מאוד פשוט, כל פעם ישלחו מסמכים וזה ידחה עוד 60 יום ועוד 60 יום.
עינת גנון: אנחנו קיבלנו את הערתו, ואז ביקשנו לסייג בסעיף 4(ב) קטן שהשמאי גם יקבע מועד להגשת מסמכים הנוספים ואז אנחנו פותרים את הבעיה.
נעמה מנחמי: להוסיף – "במועד שיקבע" ב-4(ב).
נעמה מנחמי: "שמאי פינוי ובינוי יתייחס בהחלטתו לדירות האופייניות" – התוספת שלי שהייתי רוצה שנדבר עליה – "לרבות יתרונות מובנים במקבץ פינוי ובינוי נשוא הבקשה, במצבן הקיים טרם ביצוע העסקה, ובמצבן כפי שהוא צפוי להיות לאחר השלמת עסקת פינוי ובינוי וביצוע הבניה בהתאם לה".
דוד רותם: מה זה לאחר השלמת העיסקה?
דוד רותם: הורסים את הבניין ובונים דירות חדשות.
נעמה מנחמי: לא, אתה צריך לבדוק מה יש היום ומה - - -
כרמית יוליס: חייבים את זה, כך הוא בודק את העיסקה.
נעמה מנחמי: אני אסביר.
נעמה מנחמי: אם אנחנו לא נכתוב לדוגמה התייחסות גם ליתרונות נוספים, אז השמאי בעצם יבוא, יגיד יש 30 דירות של 5 חדרים ש-20 דירות של 4 חדרים, אלה שוות כך, אלה שוות כך.
נעמה מנחמי: אבל אדם שיש לו יציאה לגינה, הדירה שלו שווה יותר גם מבחינתו וגם בטאבו, כשהוא ירצה למכור אותה, הרי היא תימכר ביותר כי יש לה יתרון נוסף.
נעמה מנחמי: למה שבן אדם כזה יצטרך לרוץ ולהגיש בקשה לשומה פרטנית כשהיזם כבר יודע שיש מתוך 20 הדירות הקיימות, יש 4 דירות שהן דירות קרקע שכבר התייחס בהחלטה שלו גם לזה שזה דירת קרקע.
אוהד דנוס: קודם כל יש את הבדיקה הפרטנית.
אוהד דנוס: הניסוח של הסעיף איכשהו עכשיו עם התוספת הוא פשוט לא נכון, כי אם יש לי דירת קרקע, זה לא אומר שבמצב החדש אני אקבל דירת קרקע, לא ברור שאם יהיה דירות קרקע בכלל.
נעמה מנחמי: אז יכול להיות שהעיסקה לא כדאית כלכלית לי כי אני לא מקבלת דירת קרקע.
כרמית יוליס: את מתכוונת למקרים של ערכאות הפרטניות.
נעמה מנחמי: אני לא חושבת שכל בן אדם שיש לו במתחם דירת קרקע צריך לרוץ להכרעה פרטנית.
נעמה מנחמי: הכרעה פרטנית זה כשאני הרחבתי את הדירה, אנחנו רוצים לצמצם את מספר - - -
אוהד דנוס: אבל את לא מצמצמת.
דוד רותם: זה לא דירה אופיינית.
נעמה מנחמי: אם יש 5 דירות שיש להן יציאה לקרקע - - -
דוד רותם: אז זה לא דירה אופיינית.
נעמה מנחמי: אז כל אחד מהם יצטרך לרוץ ולבקש שומה פרטנית?
אוהד דנוס: אני אגיד יותר מזה.
אוהד דנוס: בדרך כלל היציאה לחצרות האלה היא לא חוקית, זה הרי שיכונים.
אוהד דנוס: החצר היא רכוש משותף.
דוד רותם: היא חוקית, עזוב.
דוד רותם: גם חצר משותפת לכל אחד מותר להשתמש בה בתנאי שהוא לא מונע מאחרים, אז זה שפתחתי פתח ואני יוצא לגינה, אז עדיין – איך קוראים לזה במודעות מכירה - שימוש בלבד.
נעמה מנחמי: עינת, אבל את רוצה לצמצם את מספר השומות הפרטניות, לא להרחיב אותם, ואם את לא תבקשי ממנו התייחסות גם לדברים האלה, לאקסטרה שהוא מעבר רק לשטח ולתכנון, את תמצאי את עצמך עם ים שומות פרטניות.
חנה גבאי: אפשר להגיד לרבות יתרונות מובנים.
דוד רותם: עזבי, אם יש 5 דירות קרקע, שהם יגישו בקשה - זה לא דירה אופיינית.
נעמה מנחמי: חבל.
דוד רותם: לא, זה לא חבל, זה לא דירה אופיינית.
חנה גבאי: - - - אפשר להגיד - לרבות יתרונות מובנים.
דוד רותם: לרבות יתרונות מובנים - לא איכפת לי.
נעמה מנחמי: (ד)"לא שולם לשמאי פינוי ובינוי מלוא שכרו עד למועד ההחלטה, יעכב השמאי את מסירת ההחלטה לצדדים עד שישולם הסכום שבפיגור.
נעמה מנחמי: העתק ההחלטה יישלח לצדדים וליו"ר הוועדה בתוך שבעה ימים מיום השלמת תשלום שכרו של שמאי פינוי ובינוי; כן, תועבר ההחלטה ע"י השמאי למשרד המשפטים לפרסום באתר האינטרנט שלו, ללא ציון שמות בעלי הנכסים ופרטים של הנכס שעשויים לזהות הצדדים".
נעמה מנחמי: ביקש צד שלא לפרסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים פרט הנוגע אליו, יעביר שמאי פינוי ובינוי את הבקשה האמורה בצירוף ההחלטה ליושב ראש הוועדה; יושב ראש מועצת שמאי המקרקעין יכריע בבקשה, ויורה על פרסום החלטת השמאי המכריע, כולה או חלקה, בהתאם להכרעתו בבקשה כאמור".
אוהד דנוס: זה לא שמאי מכריע.
עינת גנון: החלטת השמאי, כן, צריך למחוק את ה"מכריע".
עינת גנון: אנחנו מסתייגים מנושא הפרסום, ואני אסביר מדוע.
עינת גנון: מדובר בפנייה בשלב שטרם נחתמה העיסקה, אנחנו מדברים על דיירים שלא רוצים להיחשף, מרגע שחשפנו את זה באינטרנט לכל מאן דהו מייד יעוטו עליהם מאכערים, כל מיני מתווכחים.
דוד רותם: ללא ציון שמות בעלי הנכס ופרטים שעשויים לזהות את הצדדים.
אוהד דנוס: אדוני, חמש דקות אני מאתר לך כל בעלים של כל נכס במדינת ישראל באינטרנט בלי לקום מהכסא.