GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: בנקים, אין לכם הוראה אחרת, שאומרת לכם כמה שנים לשמור, הם החליטו שתשמרו שבע שנים.
דוד רותם: חושבים ששבע זה לא סביר?
חווה שלייפר: אני לא דיברתי על סבירות ההוראה הזו; אני פשוט לא בטוחה שזה המקום.
חווה שלייפר: שבע שנים מתבסס על הרעיון, ששבע שנים זה תקופת ההתיישנות.
חווה שלייפר: גם ההוראות פה אינן זרות לנו, אבל האם זה המקום, במסגרת צו איסור הלבנת הון, לקבוע שמירת הוראה לביצוע פעולה, וגם מסמך רישום - - - בכתב ידו של מבצע הפעולה וכו'?
דוד זקן: מה המקום הראוי – פקודת הבנקאות?
דוד זקן: אם כן, נבחן את המעבר של זה גם בחוק.
דוד זקן: זו הכוונה שלכם?
דוד זקן: האם לא ראוי שזה יהיה בצו איסור הלבנת הון, אלא שזה צריך להיות בחוק של פקודת הבנקאות או חוק הבנקאות, רישוי?
דוד רותם: היא אומרת: אנחנו פה מדברים על הלבנת הון ועל מימון טרור, אז אם יש כל מיני הוראות, שהם צריכים להחזיק בכספת מטבעות של 5 אגורות – אל תכניס את זה פה; פה תכניס רק הוראות שנוגעות להלבנת הון – זה מה שהיא אומרת לך.
פול לנדס: זה הסטנדרט, כי יכול להיות שבעתיד זה כן יתקשר לנושא של הלבנת הון, לכן גם אם עכשיו זה לא נחזה, בהמשך, כשיש פעילות נוספת, או כשיש, למשל, חקירה או כשיש בדיקה של התאגיד הבנקאי, כן תהיה רלוונטית אותה פעולה, אותו מסמך, לכן האכסניה היא תקינה.
דוד רותם: אז למה שבע שנים?
דוד רותם: כעיקרון, שבע שנים זה מה שהופיע בצווים האחרים, ולכן אנחנו שומרים על אחידות.
דוד רותם: שבע שנים גם מתקשר לנושא של התיישנות.
דוד רותם: אנחנו הולכים לשנות את ההתיישנות - כך משרד המשפטים רוצה.
דוד רותם: הסטנדרט הבין-לאומי מדבר על חמש שנים או לתקופה ארוכה יותר, אם רשות מוסמכת הנחתה – זה מה שהסטנדרט מדבר עליו.
דוד רותם: זה מה שהיה בצווים היום, לכן שמרנו על עקביות בנושא.
לילך וגנר: אין הוראה שמחייבת את הבנקים להשמיד, כלומר הבנקים יכולים לשמור לתקופה בלתי-מוגבלת.
לילך וגנר: הצו הזה רק נותן להם את המסגרת של החובה לשמור.
דוד רותם: יש לי ועדת הכנסת, אני מצטער.
דוד רותם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה, קיבלתי מכתב מיושב ראש הכנסת.
דוד רותם: שלום רב, הנדון, תיקון טעות בחוק בתי המשפט (תיקון מס' 69).
דוד רותם: בהתאם להוראות סעיף 10א, הריני מעביר לעיונך הצעה לתיקון טעות בשל טעות טכנית בנוסח החוק שבנדון, אשר התקבל בכנסת ביום י"ד בטבת, 9 בינואר.
דוד רותם: אודה לך אם תביא אותה לפני הוועדה לקביעת הטעות ולאחר מכן לאישורה במליאת הכנסת.
דוד רותם: ובכן, יש טעות בסעיף 1 לחוק בתי המשפט, במקום פיסקה 10 צריך להיות פיסקה 11, ופיסקה 11, תסומן 12.
דוד רותם: זה יחול רטרו-אקטיבית מיום חקיקתו של החוק.
דוד רותם: מי בעד, מי נגד?
דוד רותם: בעד תיקון טעות בחוק בתי המשפט (תיקון מס' 69) – רוב
דוד רותם: הדבר השני שיש לי זה?
דורית ואג: בקשה לרביזיה.
דוד רותם: מי ביקש רביזיה?
דוד רותם: תקנות שמאי המקרקעין, אגרות – אני ביקשתי רביזיה?
דוד רותם: ודאי שיש, כולם בעד הרביזיה.
נועה סרברי: בדיון הקודם בתקנות האגרות דנו בגין הגשת הערר, אדוני ביקש להוסיף תוספת שבמקרה שהערר התקבל או חלקו תוחזר האגרה למבקש.
נועה סרברי: הגורמים המקצועיים אצלנו המליצו שבנסיבות העניין לאור העלויות התפעוליות של החשבות של הוצאת הבקשות והחזרים, כבר מוטב לוותר על הדרישה על תשלום האגרה.
דוד רותם: מצוין, כמה שאתם מוותרים על אגרות, זה תמיד יותר טוב, מופיע בתקנה 1 (3).
דוד רותם: במקום הסעיף הזה, אין כלום, כל סעיף 3 יימחק ולא תהיה אגרה.
דוד רותם: בעד הרביזיה לתקנות שמאי המקרקעין - רוב
דוד רותם: מאושר בנוסח החדש.
דוד רותם: אני רוצה לוודא שמשרד השיכון ומשרד המשפטים הגיעו להסכמות, הכול ברור להם.
נעמה מנחמי: נמשיך את הדיון הקודם שהיה בתקנות.
נעמה מנחמי: בסעיף ההגדרות אין שינוי, אנחנו רק הבהרנו בבקשה כאמור בסעיף 2 (א) למינוי שמאי פינוי ובינוי.
נעמה מנחמי: בתקנה 2, אנחנו נחזור אליה שוב, כיוון שהיו שינויים מאז הדיון הקודם.
נעמה מנחמי: "בקשה המוגשת ליושב ראש הוועדה לצורך מינוי שמאי פינוי ובינוי, כאמור בסעיף 2א(א) לחוק, תיערך לפי הטופס שבתוספת ותשלח ליושב ראש הוועדה בדואר או בדואר אלקטרוני.
נעמה מנחמי: (ב) לבקשה כאמור בתקנה משנה (א) יצורפו המסמכים המפורטים להן".
דוד רותם: בדואר, או בדואר רשום?
דוד רותם: ליושב ראש הוועדה, אני לא רוצה שיהיה מצב שאחר יגידו שלחנו וזה לא התקבל אצלו.
דוד רותם: השאלה מה אתם רוצים.
עינת גנון: בדואר אלקטרוני יש הערה.
דוד רותם: בדואר אלקטרוני, בסדר.
נעמה מנחמי: תקנה 13, או 12 כבר, שעוסקת בהמצאה באמצעי אלקטרוני - הבהרנו בה ש"המצאה באמצעי אלקטרוני תהיה רק לאחר קבלת הסכמת הנמען להמצאה כאמור, ובלבד שהמצאה לאותה תיבת דואר אלקטרוני תיענה בתשובת הנמען כי קיבל את ההמצאה".
עינת גנון: בדואר רגיל לא על דואר אלקטרוני.
דוד רותם: אני לא מדבר על דואר אלקטרוני, אני מדבר על דואר רגיל, בדואר אלקטרוני זה בסדר.
דוד רותם: ברגע שכתבנו בתקנה שאפשר לשלוח את זה בדואר אלקטרוני, אני לא צריך אישור שלו ולא צריך שום דבר, זה הדואר האלקטרוני.
דוד רותם: אבל אני צריך בדואר, אז זה או בדואר רשום, או במסירה או משהו כזה, כי אני רוצה לוודא שזה הגיע לכתובת הנכונה.
נעמה מנחמי: בדואר רשום עם אישור מסירה?
דוד רותם: בדואר רשום.
נעמה מנחמי: כשנגיע ל-13, אפשר פשוט למעט שם, למרות שאגב, הוא יכול לתת איזושהי הצהרה כללית באתר שאפשר לשלוח דואר אלקטרוני, ואז זה חוסך את העניין, זה גם אפשרות.
נעמה מנחמי: (ב) "לבקשה כאמור בתקנה משנה (א) יצורפו המסמכים המפורטים להלן: נסח רישום בפנקסי המקרקעין או מסמך אחר המעיד על זכות כל בעל דירה מבין המבקשים בדירתו, אם הזכות איננה רשומה בפנקסי המקרקעין; החוזים המתייחסים לעסקת פינוי ובינוי שהוצעה למבקשים, ככל שנכרתו טרם הגשת הבקשה" - - -.
דוד רותם: הזכות איננה רשומה בפנקסי המקרקעין, למה מתכוונים, שיהיה רישום של הערות אזהרה?
עינת גנון: לא, לפעמים יש נכסים שלא רשומים בתב"ע.
דוד רותם: אז אני לא יכול לצרף נסח רישום המעיד על הזכות שלי.
דוד רותם: רבותיי, תקראו את סעיף 1, לקרוא לפחות אני יודע, לא מבין כל דבר, אבל אני לקרוא יודע.
דוד רותם: נסח רישום או מסמך אחר המעיד על זכות כל בעל דירה מבין המבקשים בדירתו, אם הזכות אינה רשומה בפנקסי המקרקעין, אז אם המלים "אם הזכות איננה רשומה", - זה מדבר רק על מסמך אחר, אז צריך איכשהו לנקד פה משהו, אני לא יודע.
נעמה מנחמי: אז נעשה פסיק אחרי המקרקעין.
עינת גנון: אפשר "או אם הזכות אינה רשומה מסמך אחר".
נעמה מנחמי: "חוזים המתייחסים לעיסקת פינוי שהוצעה למבקשים ככל שנכרתו טרם הגשת הבקשה, או טיוטת חוזים שהוצגו על ידי היזם אך טרם נכרתו ככל שישנם כאלה.
נעמה מנחמי: אמות המידה לקביעת התמורה כפי שהיזם הציגן למבקשים או שומת מקרקעין", זאת אומרת, אין חובה להגשת שומת מקרקעין.
נעמה מנחמי: "הוראות התכנית המפורטת החלה על המקרקעין והוראות התכנית המפורטת המוצעת שמכוחה יוקם המבנה החדש במקבץ פינוי ובינוי, אף אם טרם אושרה; מסמך המפרט את עיקרי הטענות של המבקשים ביחס לעסקה המוצעת והיותה כדאית כלכלית.
נעמה מנחמי: (ג) לא נחתמה בקשה כאמור על ידי כל המבקשים או שלא צורפו לה מסמכים כאמור בתקנת משנה (ב) לא תתקבל.
נעמה מנחמי: יו"ר הוועדה יודיע למבקשים על הליקויים בבקשה והם יהיו רשאים לתקנם בתוך 15 ימים; תוקנו הליקויים – יראו את היום בו נתקבלו התיקונים כיום בו נמסרה הבקשה.
נעמה מנחמי: (ד) עותק של הבקשה וכל המצורפים לה יומצא במישרין ע"י המבקשים למשיבים לא יאוחר מ-7 ימים ממועד הבקשה למינוי.
נעמה מנחמי: הודעה כאמור תתבצע בדואר רשום עם אישור מסירה או באמצעות דואר אלקטרוני, אם ניתנה הסכמת הנמען להמצאה בדואר אלקטרוני".
נעמה מנחמי: אגב, זה מיותר אפשר אולי לבטל את הסעיף ההוא פשוט.
נעמה מנחמי: "אישור בדבר ביצוע המסירה יישלח ליו"ר הוועדה".
נעמה מנחמי: אתם רוצים שנשאיר את הכפל הזה של הסכמת הנמען להמצאה בדואר אלקטרוני?
נעמה מנחמי: טוב, אז יהיה כפל.
נעמה מנחמי: 3.
נעמה מנחמי: מינוי שמאי פינוי ובינוי והודעה על מינויו "יושב ראש הוועדה ימסור הודעה על זהות שמאי פינוי ובינוי שמינה למבקשים ולמשיבים בבקשה בתוך 15 ימים ממועד קבלת הבקשה למינוי.
נעמה מנחמי: המינוי כאמור יתבצע לאחר שיושב ראש הוועדה יבדוק עם שמאי הפינוי ובינוי שבכוונתו למנות כי אין במינויו חשש לניגוד עניינים".
נעמה מנחמי: משרד הבינוי והשיכון אומר שהוא לא בהכרח חושב שהוא יספיק לעשות את זה.
עינת גנון: הוא בהכרח חושב שלא יספיק?
דוד רותם: אתן צודקות במאת האחוזים, אני לא מבין למה ההקבלה על 15 יום.
נעמה מנחמי: 15 ימים נקבעו בחוק פינוי ובינוי.
דוד רותם: מי חוקק אותו?
נעמה מנחמי: אדוני.
דוד רותם: אני לא, הוא לא היה אצלי בוועדה.
נעמה מנחמי: היה.
דוד רותם: כן, זה היה בחוק ההסדרים.
דוד רותם: מה יקרה אם 15 יום הוא לא מינה?
דוד רותם: הוא מינה אחרי 17 יום, יש שמאי או אין שמאי?
עינת גנון: ברשותך, אדוני, אנחנו רוצים להבהיר.
עינת גנון: השמאים ימלאו מראש איזשהו טופס ניגוד עניינים שבו הם יפרטו מי החברות שהם עבדו איתן במשק, כך שזה יהיה לנגד עיניו של יושב ראש הוועדה, כשהוא מקבל את הבקשה, ואז הוא יידע למי לא להפנות את הבקשה.
עינת גנון: מה שנותר בעצם זה בעיקר בדיקת עניינים לדיירים שבפרוייקט.
עינת גנון: ברגע שיושב ראש הועדה מקבל את הבקשה, הוא הרי לא ייתן לשמאי לבדוק אחד לאחד את כל הדיירים, ואנחנו עוד לא יודעים גם מי כל הנמנעים, מי המשיבים, לכן אנחנו סבורים שבשלב הזה, בדיקת ניגוד העניינים צריכה להיעשות רק אחרי שהשמאי מקבל את הבקשה, לא כשיושב ראש הוועדה מקבל, אלא אחרי שהשמאי מקבל.
דוד רותם: אז את בעצם רוצה שהשמאי יעשה את הבדיקה לעצמו, אבל זה עדיין לא עונה לשאלה שלי, כי אני מסכים איתך, כי ניגוד עניינים זה דבר שכל יום הוא יכול להשתנות, השאלה שלי היא מה קורה לא מיניתי תוך 15 יום.
נעמה מנחמי: יגישו בג"צ נגד יושב ראש הוועדה על זה שהוא לא מינה תוך 15 יום.
דוד רותם: רבותיי היקרים, משרד השיכון יש לו אינטרס שהפרויקטים האלה יתחילו לרוץ, לכן כשאני אומר 15 יום, ואת מבינה, הוא מינה לי את השמאי אחרי 16 יום, אז אני רץ לבג"צ, אני מבקש לבטל, ומתחיל עם סיפורים, זה ייתקע לעוד 40 שנה.
נעמה מנחמי: מהרגע שיהיה כתב מינוי, גם אם זה היה אחרי 16 אף אחד לא יילך לבג"צ.
דוד רותם: למה לא, בואי נאמר כך, אז עד שהם יחכו, אז תיק יכול לשכב בבית המשפט העליון 5 שנים עד שמבטלים דבר.
עינת גנון: מגיש הבקשה הוא בעל האינטרס שהדיון כן התקיים.
דוד רותם: נכן, אבל המשיב, הדיירים לא רוצים דיון, אז הם יגישו עתירה ויגידו שהוא לא מונה בזמן ולכן הוא לא קיים.
דוד רותם: נכון שזה כתוב בחוק, בסדר, השאלה היא, רק אני שואל, אם אנחנו יודעים איכשהו להתמודד עם מה שאני שואל.
נעמה מנחמי: חוץ מזה שאני מניחה שבית משפט - - -
דוד רותם: אני מציע שלא תניחי שום דבר על בתי משפט.
מירי כהן: אפשר אולי להציע מנגנון של ארכה בתוך החוק, ואז מקסימום תשתמשו בו.
נעמה מנחמי: בתוך החוק אנחנו לא בתקנות לסתור את החוק.
דוד רותם: אי אפשר בחוק, יש למחוק את המינוי.
נעמה מנחמי: "מונה שמאי פינוי ובינוי יוכלו הצדדים להגיש טענותיהם ליו"ר הוועדה, בכתב, בקשר למינוי בתוך 14 ימים מיום שנודע להם על המינוי או מיום שנודע להם על עילה לפסילתו או קיומו של ניגוד עניינים".
נעמה מנחמי: ההצעה שלי זה אולי לשקול להוסיף "וכל עוד לא הסתיים הדיון מפניו על מנת לתחום את זה".
דוד רותם: לא, יש פה בעיה אחרת לגמרי, תוך כדי הדיון, בכל שלב אני יכול להגיש בקשה לבטל אותו כי יש ניגוד עניינים.
נעמה מנחמי: לא, אתה צריך שזה יהיה 14 ימים מיום שנודע לך.
דוד רותם: מיום שנודע לי, רק נודע לי היום, מישהו יודע מתי נודע לי?
נעמה מנחמי: אז כמובן שההחלטה תהיה תלויה בשלב שחל מאז המינוי.
דוד רותם: וכל עוד לא הסתיים הדיון בעניינו - השאלה אם זה נכון.
דוד רותם: הוא נתן החלטה, אז נודע לי שהוא בכלל עובד אצל אחד הדיירים, למה אני לא יכול לפסול את ההחלטה שלו?
דוד רותם: בוא נאמר כך, אני לא ידעתי את זה קודם, זה נודע לי אחר כך.
נעמה מנחמי: זה לא הכרחי התוספת, אבל אני חושבת שכן יהיה לנו סעד במקומות אחרים, כמו לדוגמה, הרי ההחלטה הזאת היא רק החלטה בדרך לפסק דין נזיקי כנגד דיירים סרבנים, ואז הדיירים הסרבנים יוכלו לבוא ולטעון.
דוד רותם: איפה הם יטענו?
נעמה מנחמי: בבית משפט.
דוד רותם: איזה בית משפט, זה יכול להיות בית משפט שלום.
נעמה מנחמי: אם אדוני רוצה לבטל את זה, אין שום בעיה.
דוד רותם: אני רוצה למחוק את זה כל עוד לא הסתיים הדיון בעניינו.
נעמה מנחמי: אין בעיה, מחקנו את "וכל עוד לא הסתיים הדיון בפניו".
נעמה מנחמי: 4.
נעמה מנחמי: המצאת מסמכים לשמאי פינוי ובינוי ולמשיבים "יו"ר הוועדה ימציא עותק של הבקשה וכן את המסמכים שצורפו לה כאמור בתקנה 2(ב) לידי שמאי פינוי ובינוי שמונה בתוך 15 ימים ממועד קבלת הבקשה למינוי".
נעמה מנחמי: קודם ההמצאה היתה על ידי המבקשים, עכשיו זה יהיה יושב ראש הוועדה, זו הצעה של משרד הבינוי והשיכון על מנת לזרז את התהליך.
נעמה מנחמי: "לא ימסרו המבקשים מסמכים נוספים על אלה שבתקנת משנה (א) לאחר חלוף המועד הקבוע בתקנת משנה זו, אלא באישור שמאי פינוי ובינוי".
נעמה מנחמי: אז זה צריך להיות לא ימסרו המבקשים עדיין?
נעמה מנחמי: "לא המציאו המבקשים לידי המשיבים עותק של הבקשה והמסמכים כאמור", כלומר, המבקשים כן מעבירים למשיבים במועד שנקבע לפי תקנה 2(ד), יראו את המבקשים כאילו חזרו בהם מהבקשה.
דוד רותם: מי הכניס את התקנה הזאת?
דוד רותם: זה בזבוז זמן שאין כדוגמתו התקנה הזאת.
דוד רותם: לא הגשתי בזמן, רואים אותי כאילו חזרתי, אני אגיש בקשה חדשה, אין פה סופיות.
דוד רותם: אתם סתם מטרטרים את היושב ראש, את עצמכם, את השמאי, את כל הסיפור הזה.
כרמית יוליס: המטרה של זה היתה לכוון דרך - - -
דוד רותם: המטרה מצוינת, אבל את יודעת, אילו היה שאפשר להגיש פעם אחת, או שהאגרות היו כאלה גדולות שזה יהיה תענוג להגיש כמה פעמים, אז הייתי מבין, אבל זה הכול רק לטרטר את האנשים.
אוהד דנוס: זה גם לא הם עכשיו ממציאים את המסמכים, נכון?
נעמה מנחמי: לא, המבקשים הם שממציאים למשיבים, בעוד שההודעה על המינוי לשמאי יושב ראש הוועדה.
אוהד דנוס: לא המציאו המבקשים לידי שמאי פינוי ובינוי?
דוד רותם: לא, לידי המשיבים.
דוד רותם: לא הגישו במועד, הגישו 3 ימים אחרי הזמן, אז מה קרה?
דוד רותם: אז רואים אותם כאילו הם חזרו בהם מהבקשה, אז למחרת מגישים עוד בקשה, והכול מתחיל מחדש, ואנחנו מושכים את זה עוד קצת זמן, אין בעיה.
עינת גנון: מה שאדוני יחליט.
דוד רותם: לא, מה שאתם רוצים, אני לא מחליט שום דבר.
דוד רותם: את יודעת, אני מחליט מה שאתם רוצים.
דוד רותם: אני מנסה להאיר לכם רמזור, פרוז'קטור לאיזשהו כיוון.
נעמה מנחמי: אבל אני רק מבקשת לחדד כאן משהו.
נעמה מנחמי: ב-(ג) ההמצאה היא למשיבים אחרי שכבר כל המסמכים נמסרו עוד קודם במסגרת הבקשה למינוי.
נעמה מנחמי: כלומר, הסנקציה היא רק על עצם העובדה שהם לא המציאו להם בזמן, הם לא מצריכים לחדש פה.
נעמה מנחמי: כן, יש לנו אינטרס שהם ימציאו למשיבים בזמן.
דוד רותם: אני הייתי מציע לכם רק להוסיף דבר אחד, אלא אם כן אישר השמאי הארכת מועד, תנו לו סמכות להאריך את המועד.
נעמה מנחמי: יש לנו סעיף כללי להארכת מועדים לכל התקנות.
נעמה מנחמי: תשובת המשיבים "המשיבים יגישו את תשובתם לשמאי פינוי ובינוי ולמבקשים בתוך" – מייד נדבר על כמה ימים - "מיום שהומצאו להם - הבקשה והמסמכים כאמור בתקנה 2(ד), ובצירוף כל המסמכים שהם מבקשים להביא לפניו, ורשאים הם לצרף שומת מקרקעין לתשובה; לא יוגשו מסמכים נוספים לאחר המועד הקבוע בתקנה זו, אלא באישור שמאי לפינוי ובינוי".
נעמה מנחמי: מה שקרה כאן, הוועדה שדנה בסעיף הזה בפעם הקודמת דיברה על 45 ימים, אבל מאחר ששינינו את סדר הדברים, והיום הימים נספרים מעצם הבקשה למינוי ולא מיום ההמצאה של הבקשה למשיבים, אנחנו לא נקצר את המועדים אם אנחנו נכתוב כאן 60 ימים, סליחה, אנחנו לא נאריך את המועדים אם נכתוב 60 ימים, אנחנו אפילו קיצרנו אותם קצת.
עינת גנון: אנחנו ביקשנו כן לקצר כי אנחנו רוצים שההליך יהיה מזורז ככל הניתן - 45 יום.
נעמה מנחמי: אני מזכירה שמדובר כאן באנשים לא מאוגדים, שצריכים להתאגד ולמצוא לעצמם שמאי שיגיש שומת מקרקעין, שהתייחס לכל הטענות, הם גרים בבניינים שונים.
נעמה מנחמי: ה-60 יום, בסופו של דבר לא הארכנו את התקופה, אלא אפילו קיצרנו אותה.
חנה גבאי: אבל אם הם יראו שלא מתאגדים יבקשו אותה, יקבלו אותה.
נעמה מנחמי: אבל למה הם צריכים לבקש?
נעמה מנחמי: למה מראש לתת להם מועד לא סביר, זה לא סביר.
דוד רותם: השאלה היא אם 45 ימים זה מועד סביר או לא?
נעמה מנחמי: זה 45 ימים מהבקשה למינוי.
דוד רותם: למה בקשה למינוי?
כרמית יוליס: היא שינתה את המועדים.
נעמה מנחמי: שינינו את סדר הדברים, לכן לא יהיה להם 45 יום אפילו, אפשר להגיד מיום שהומצאו להם המסמכים.
חנה גבאי: זה כתוב.
נעמה מנחמי: אבל גם אם אני כותבת 60 יום, סך הכול לא השתנה.
חנה גבאי: כתוב – "מיום שהומצאו להם הבקשה" - - -
נעמה מנחמי: נכון, הם מומצאים להם כבר בהתחלה.
נעמה מנחמי: קודם הרי הטענה לגבי 45 יום הייתה שבנוסף ל-45 יום האלה, הרי יש להם כבר מידע על זה שמונה שמאי פינוי ובינוי עוד קודם לכן, עוד לפני שהוא מונה.
נעמה מנחמי: עכשיו הם יקבלו את המסמכים ואת הבקשה בסמוך לבקשה, בתוך 7 ימים, זאת אומרת, אין להם עוד אקסטרה שהיה להם קודם.
נעמה מנחמי: נראה לי שכבר עדיף לתת 60 יום.
נעמה מנחמי: אם תתני 45 יום, אז באופן אוטומטי השמאי ייתן כל פעם הארכות, עדיף לתת 60 יום שזה קצת יותר סביר.
נעמה מנחמי: יש סיכוי שהם ינסו להגיע ל-60 יום האלה.
מירי כהן: לא מדובר כאן במשיבים שנפל עליהם משום מקום איזושהי תביעה.
דוד רותם: או-הו, כמה שכן.
נעמה מנחמי: יכול להיות שיש שם עשרה יזמים שמסתובבים.
דוד רותם: או שהסתובב - את יודעת, התחרות בין היזמים, וכל אחד מציע הצעות כדי שיסגרו איתו.
דוד רותם: בואי נאמר כך, לא מסתובבים פה רק צדיקים.
מירי כהן: 60 ימים זה המון.
עינת גנון: בסדר, מקבלים את דעת הוועדה.
נעמה מנחמי: דיון לפני שמאי פינוי ובינוי (א)"שמאי פינוי ובינוי יקיים דיון לא יאוחר מ- 45 ימים מיום הגשת תשובת המשיבים אם הוגשה, או מיום שנקבע להגשתה, לפי המוקדם, ויודיע לצדדים על מועד הדיון ומיקומו, 14 ימים לפחות מהמועד שבו הוא עתיד להתקיים.
נעמה מנחמי: הדיון יתקיים לאחר ביקורו של השמאי בנכס כמפורט בסעיף 9.
נעמה מנחמי: (ב)"בהודעה לפי סעיף זה יצוין כי שמאי פינוי ובינוי רשאי לקיים דיון בהעדר צד אם זה נעדר מן הדיון".
נעמה מנחמי: בעצם מה שעשינו, העלינו את ג', במקום שזאת תהיה - - -
דוד רותם: אני מבקש סליחה, אבל אני חייב לצאת לחמש דקות.
נעמה מנחמי: תקנה 6 – קראנו אותה, אתה רוצה לאשר אותה, אתה רוצה שנחשוב עליה קצת?
דוד רותם: לא, בסדר גמור.
נעמה מנחמי: תקנה 6 – אושר.
נעמה מנחמי: 7.
נעמה מנחמי: מקום הדיון "הדיון יערך במשרדי שמאי פינוי ובינוי או במקום אחר המאפשר קיום דיון הולם, ואולם לא יתקיים דיון במשרדו של אחד הצדדים לדיון" – בתוספת של היושב ראש מהפעם הקודמת – "או של מייצגו".
אוהד דנוס: דרך אגב, למה אם הצדדים מסכימים ללכת למשרד - - -
דוד רותם: פה נאמר כך, אתה יודע, ההסכמה של הצדדים במקרה הזה, זה מזכיר לי את הסכמת האשה להתדיין בבית הדין הרבני, זה תמיד ניתן מרצון טוב וחופשי ובנפש חפצה, אז אני לא רוצה, שהשמאי ימצא או יהיה לו משרד, אם אין לו משרד, אז שיישב מצידי בבית הכנסת בשכונת מגורים שם.
נעמה מנחמי: מדובר רק על המיקום לא על התוכן של ההכרעה.
אוהד דנוס: אני אסביר מה אני חושב.
אוהד דנוס: המינוי הוא לעתים לא מונחה גיאוגרפית, ואז המשמעות היא שאתה מדבר פה על אנשים ממעמד סוציו-אקונומי, נקרא לזה, של לטרטר אותם גם אם הם סרבנים וגם אם הם לא, לערים אחרות, לעשות נסיעות.
דוד רותם: לא, אני מצפה שהשמאי יבוא לעיר שבה הם גרים כולם שהפרויקט נמצא, ואולי צריך יהיה להוסיף את זה בתקנה, שהדיון התקיים בכל מקרה באזור שבו נמצא הפרויקט כדי לא לטרטר את כל התושבים באמת.
אוהד דנוס: זה יהיה מצוין.
עינת גנון: ואם המשרד שלו לא באותה עיר?
נעמה מנחמי: אז הוא יבקש בעירייה חדר.
דוד רותם: לא, אז הוא יבוא לאותה עיר, יעבור ברחוב הראשי, יסתכל ויראה שיש שם 27 משרדי עורכי דין, הוא יעלה לאחד מעורכי הדין האלה ויגיד לו, תשמע, יש לי צורך לנהל ישיבה כזאת וכזאת, האם אני יכול לקבל אצלך חדר לשלוש שעות ואני אשלם בשביל זה.
כרמית יוליס: במקרה הספציפי הזה אם אחד הצדדים יש לו משרד משל עצמו?
דוד רותם: לא רוצה שזה יהיה באחד המשרדים כי זה תמיד מעמיד את הצד השני במצב לא נוח.
נעמה מנחמי: "הדיון ייערך במשרדי שמאי פינוי ובינוי או במקום אחר המאפשר קיום דיון הולם", - באזור - - -
אוהד דנוס: לא, אבל אז הוא יכול להביא אותם אליו בכל מקרה.
כרמית יוליס: במקום שמאפשר דיון הולם ובקירבה למתחם - - -
אוהד דנוס: ובתחומי היישוב אולי שבו מתנהל הפרויקט.
קריאה: יישוב זה קצת יותר מדי לדעתי.
נעמה מנחמי: ובקירבה גיאוגרפית למקום הפרויקט.
נעמה מנחמי: "ואולם לא יתקיים דיון במשרדו של אחד הצדדים לדיון או של מייצגו".
נעמה מנחמי: 8.
נעמה מנחמי: דיון בהעדר צד (א) "צד שהוזמן כדין לישיבה פלונית ולא התייצב, רשאי שמאי פינוי ובינוי באותה ישיבה לדון בבקשה בהעדרו".
דוד רותם: לא בבקשה, "רשאי לדון בהעדרו", יש למחוק את המלה "בבקשה".
נעמה מנחמי: (א) "צד שנדרש לטעון טענותיו במועד שנקבע לכך ולא עשה כן, רשאי השמאי לקבל החלטה בהעדרו.
נעמה מנחמי: החלטה שניתנה אחרי דיון שהתנהל בהעדר צד או בהעדר טענותיו, רשאי שמאי פינוי ובינוי, על פי פניית אחד הצדדים שהובאה לפניו תוך שלושים יום מהיום שנמסר לו העתק ההחלטה, לבטלו ולחדש את הדיון, אם שוכנע שאחד הצדדים נעדר או לא טען טענותיו מסיבה מוצדקת".
נעמה מנחמי: איחוד דיונים - הורדנו בדיון הקודם.
נעמה מנחמי: 9.
נעמה מנחמי: ביקור בנכס "שמאי פינוי ובינוי יבקר לצורך מילוי תפקידיו לפי חוק זה בדירה אחת לפחות מכל סוג אופייני של דירה במתחם"; - בזמן ההפסקה שהייתה לנו ניצלנו אותה כדי לחדד קצת את ההגדרה של "אופייני".
עינת גנון: בחינת מאפייני השטח והתכנון.
נעמה מנחמי: "ביחס לשטח ומאפייני התכנון של דירה במתחם, הביקור יתבצע בנוכחות הצדדים, זולת אם הסכימו כי הביקור ייערך שלא בנוכחותם".
נעמה מנחמי: סדר שמיעת הצדדים בדיון "המבקשים יטענו תחילה והמשיבים יטענו אחריהם, אלא אם כן קבע השמאי סדר טיעון אחר; השמאי רשאי להתיר לאחד הצדדים טיעון נוסף".
דוד רותם: סליחה, הייתי כותב פה שהשמאי יקבע את סדרי הטיעון, מה איכפת מי טוען ראשון, הרי השמאי זה מעניין אותו הטענות כמו השלג דאשתקד.
דוד רותם: הוא בודק שורות, הוא בודק תכנית, הוא בודק דירה, לפי זה הוא קובע מה הטענות.
אוהד דנוס: יש הסברים, יש טענות.
דוד רותם: הכול טוב ויפה, אני מציע שבמקום (א) (ב) יהיה כתוב – שהשמאי יקבע את סדר הטיעונים.
נעמה מנחמי: אבל (ב) לדוגמה מבהיר שהוא יכול - - -
דוד רותם: מספיק שאני כותב שהוא רשאי לקבוע את סדר הטיעונים, אז הוא רשאי לתת לו להשיב.
נעמה מנחמי: בעצם (א) (ב) ביחד, יוצרים כאן איזושהי הבהרה שצד אחד טוען, הצד השני משיב, וכל תגובה נוספת היא - - -
כרמית יוליס: אם אתה רוצה, אתה צריך בשבילה רשות, שזה לא יהיה איזה פינג פונג כזה.
דוד רותם: אם אני קובע שהשמאי יקבע את הסדר, אז הוא יכול לתת רשות לזה, ואחר כך לתת לזה, ולתת לזה יותר זמן.
דוד רותם: אתם יודעים, לא מזמן היה לי דיון בוועדה שאחד הצדדים טען – אתה לא נותן לי מספיק זמן לטעון כמו לצד השני, אז זה בסדר.
נעמה מנחמי: מה שקורה, מצד אחד אנחנו מאפשרים לשמאי לשנות אחר כך ולהוסיף, אבל אנחנו מנחים אותו, בסופו של דבר השמאים הם לא שופטים מנוסים איך מנהלים דיון.
אוהד דנוס: אני רוצה לחזור ל-9-10, איך אפשר לערוך ביקור שלא בנוכחות הצדדים ופרוייקט פינוי ובינוי, הרי צד אחד תמיד חייב להיות?
דוד רותם: לא נכון, רק דייר אחד יכול להיות מבין כל הדיירים.
אוהד דנוס: אז יש מישהו.
דוד רותם: לא, אבל הצדדים - יש 100 דיירים.
דוד רותם: חוץ מזה, אתה יודע, יש את הדודה שגרה יחד איתי, וגם הפיליפינית והיא פותחת לך את הדלת, אז אף אחד מהצדדים לא היה.
דוד רותם: אתם רוצים להשאיר את זה, תשאירו את זה, אני חושב שזה סתם מסרבל את הדיון.
נעמה מנחמי: קודם זה היה הרבה יותר מפורט, אנחנו קצת צמצמנו את זה.
דוד רותם: זה שזה היה יותר מפורט ולא מחקתם את זה אתם, זה אומר שיש קושי - - - משפטית.
נעמה מנחמי: מחקנו, הנה הבאנו הגדרה יותר מצומצמת, במקום 5 סעיפים רק 2 סעיפים.
אוהד דנוס: האפשרות לקצוב היא נכונה, למרות שבפועל אני יכול להעיד מתיקון 84 ששמאי מכריע אומר יש לך 10 דקות לטעון, ואם הוא חורג אף אחד לא עוצר אותו, אבל זה יכול למנוע מצבים שמישהו בא לעשות פיליבסטר, ואז שמאי פינוי ובינוי יכול לומר לו אדוני, יש לך חצי שעה, תטען, כל מה שאתה צריך זה מספיק זמן.
נעמה מנחמי: "לבקשת אחד הצדדים או מיוזמתו, רשאי שמאי פינוי ובינוי להתיר לאדם שאינו אחד מהצדדים לטעון בשם אחד הצדדים בדיון המתקיים בפניו, אם מצא שהדבר דרוש; (ד) הוצגה חו"ד מומחה כאמור בתקנה 15, או צורפה שומה שנערכה מטעם צד, כאמור בתקנות 2(ב)(3) ו- 5, רשאי הצד שכנגד להציג שאלות למומחה או לשמאי, ושמאי פינוי ובינוי יאפשר למומחה או לשמאי לענות על השאלות שהוצגו לו.
נעמה מנחמי: (ה) לא יישמעו המבקשים במהלך הדיון אלא לעניין טענות שהועלו בבקשה או במסמכים שצירפו כאמור בתקנה 2(ב) או לעניין טענות שהועלו בתשובת המשיבים ובמסמכים שצורפו לה כאמור בתקנה 5, ואולם שמאי פינוי ובינוי רשאי בכל שלב בדיון להתיר לצד להוסיף טענות בעל פה מעבר לטענות שהועלו בבקשה או במסמכים ובתשובה, לפי העניין, ובלבד שניתנה לצד שכנגד הזדמנות לטעון בעניין".
דוד רותם: ברור לכם שאתם הפכתם את זה למעין משפט שזה לא היה צריך להיות.
דוד רותם: כל התקנה הזאת 2(ה), עם כל הכבוד, לא מבין מה אתם רוצים.
דוד רותם: אתם רוצים מהר?
דוד רותם: אתם רוצים דיונים משפטיים, הפכתם את זה פה לכמעט דיון בבית המשפט העליון, מה שלא מופיע בעיקרי הטיעון אתה לא יכול לטעון ולא יכול להזכיר פסק דין שלא הזכרת בעיקרי הטיעון, אף אחד לא עומד בזה לא פה ולא שם ולא יעמוד גם פה, השמאי תמיד ייתן להגיד.
נעמה מנחמי: את רוצה להוריד את (ה)?
כרמית יוליס: אני יכולה לומר מה הייתה הכוונה ב-(ה)?
דוד רותם: מה הייתה הכוונה?
כרמית יוליס: כן, הייתה כוונה שכאשר מגישים את המסמכים בכתב, אז ייתנו עליהם את הדעת, ויעלו שם את כל הטיעונים.
דוד רותם: מצוין מה שאת אומרת.
כרמית יוליס: אני לא יודעת אם זה מתקיים במלואו, אבל אני יודעת שזה מאוד ייעל את הצורה שבה אנשים בכלל הגישו בקשות.
כרמית יוליס: הם כותבים שומות יותר מפורטות, הצד השני יודע בכלל מה רוצים ממנו.
דוד רותם: אם אתם שואלים אותי, הסעיף הזה אצלי יוצר צמרמורת, כי הוא אומר לי, הולך להיות פה דיון משפטי עם טענות, אני רוצה להשיב, הוא לא טען את זה, הוא כן טען את זה, הוא כן אמר, הוא לא אמר, אז תן לי להשיב, אני אסביר לך שזה לא הטענה הזאת, וזו טענה אחרת, וכאן אנחנו נכנסים לתסבוכת שחבל על הזמן.
דוד רותם: עורכי דין ינצלו את זה בכיף.
דוד רותם: אני אם הייתי מופיע בתיק כזה, תאמינו לי, את הסעיף הזה הייתי מנצל עד הסוף.
כרמית יוליס: אדוני, החשש היה מהמצב ההפוך בדיוק, שאנשים בבקשה ובתשובה יכתבו מסמכים מאוד - - - ואז הם יגיעו לדיון, ופתאום יפתחו קווים חדשים לגמרי.
דוד רותם: כרמית, את צודקת, אבל אני רוצה לשאול אותך שאלה.
דוד רותם: מדובר פה באנשים שהולכים לקבל בית אחר במקום הבית שלהם.
דוד רותם: זה דבר הכי יסודי שיש לאדם במדינת ישראל זה הדירה שלו - עד שמגיעים פה לדירה הנשמה יוצאת.
דוד רותם: הוא הגיע כבר לדירה, ועכשיו רוצים לפנות אותו ולתת לו דירה אחרת וכו', ואתם אומרים פתאום רגע, לא טענת בכתב, אז לא תטען, כן תטען, אין שמאי בעולם, אני אומר לכם, ואני לא מכיר אף שמאי, אין שמאי בעולם שלא יגיד במקרה הזה תטען מה שאתה רוצה.
אוהד דנוס: כן, אבל אם הוא יזהה שהמטרה שלשמה זה נעשה היא רק להאריך את הדיון - - -
נעמה מנחמי: או כדי להשעות את הצד השני.
דוד רותם: אז הוא יכול להגביל בכל מקרה.
אוהד דנוס: אז בסעיף הזה יש את האופציה לפתוח.
דוד רותם: רבותיי, משרד השיכון, תרשמו לכם את ההערה שלי, כי בעוד כמה חודשים אתם תבואו לבקש לשנות, ואז תתפרצו לדלת פתוחה ותגידו אתה אמרת.
נעמה מנחמי: המצאת מידע ומסמכים נוספים (א) "לא הוצגו לפני שמאי פינוי ובינוי מידע או תשתית עובדתית לטענה שהעלה צד, רשאי שמאי פינוי ובינוי לדחות טענה זו, כולה או חלקה מטעם זה בלבד.
נעמה מנחמי: (ב) השמאי רשאי לדרוש מהצדדים להמציא לו, בתוך מועד שיקבע, מסמכים או ידיעות שברשותם, הדרושים לדעתו לשם בירור המחלוקת; לא הומצאו מסמך או ידיעה כאמור, רשאי השמאי לדחות טענה שהמסמך או הידיעה נועדו להוכחתם, או לקבל טענה של צד שכנגד בקשר למסמך או לידיעה.
נעמה מנחמי: 12.
נעמה מנחמי: המצאה באמצעי אלקטרוני המצאה באמצעי אלקטרוני תהיה רק לאחר קבלת הסכמת הנמען להמצאה כאמור ובלבד שהמצאה ראשונה לאותה תיבת דואר אלקטרוני תיענה בתשובת הנמען כי קיבל את ההמצאה".