GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לירון בנית ששון: כלומר, לחזור על זה שוב כאן כמו שצוין בפריט (14).
דוד רותם: אבל ב-(ב), מה שנמצא בסעיף (5), נשאר.
לירון בנית ששון: נשאר.
דוד רותם: גם אם זה סכסוך קיבוצי.
ורד וייץ: את זה אני מבינה שממילא החרגתם.
ענבל רונן: זה למעט שם, כי זה כבר נמצא בסעיף (5).
ורד וייץ: זאת אומרת שליתן צווים לעיקול נכסים או לעיכוב יציאה מהארץ בסכסוך קיבוצי, הוא יוכל?
דוד רותם: כן, גם בסכסוך קיבוצי הוא יוכל.
אירית הרמל: בכל ההליכים לפי התוספת הרביעית כשרצינו להחריג סכסוך קיבוצי, החרגנו.
אירית הרמל: נגיד בפריט (6), בפריט (7), בפריט (12), החרגנו את זה בתוך הסעיפים עצמם.
אירית הרמל: בפריט (5) לא החרגנו סכסוך קיבוצי ולכן זה ימשיך לחול.
נעמה מנחמי: שינוי נוסף שמקורו בתוספת של הנושא של הפנסיה, פרטים (12) עד (16) בתוספת החמישית.
נעמה מנחמי: התבקשנו להוסיף "הסכם קיבוצי או צו הרחבה".
נעמה מנחמי: פרט (17), הסכם קיבוצי או צו הרחבה של הסכם קיבוצי כללי או כללי ענפי בעניין פנסיה.
נעמה מנחמי: הגענו לנושא המרשם הפלילי.
נעמה מנחמי: מתבקשת תוספת בסעיף 13, סמכות לשרים ולוועדה לקבל מידע מהמרשם הפלילי.
נעמה מנחמי: אני אקריא את סעיף 13.
נעמה מנחמי: מידע מן המרשם כמפורט להלן לא יימסר אלא לגופים המפורטים בפרטים המצוינים בו כשבתוספת הראשונה לצורך מילוי תפקידיהם – (1) מידע על עבירה שעבר קטין בטרם מלאו לו 14 שנים.
נעמה מנחמי: (2) מידע על עוון שעבר קטין שמלאו לו 14 שנים וטרם מלאו לו 16 שנים.
נעמה מנחמי: (3) קביעה או צו כאמור בסעיף 2(4).
נעמה מנחמי: (4) מידע בדבר צו מבחן.
נעמה מנחמי: (5) מידע על צו בדבר התחייבות להימנע מעבירה וצו שירות לתועלת הציבור שניתנו ללא הרשעה.
דוד רותם: זה הכול על קטינים.
גבי פיסמן: לא, לא הכול.
גבי פיסמן: סעיפים (3), (4) ו-(5), המהות שלהם היא אי הרשעה והמטרה היא מסירת מידע על קביעות של בית המשפט שאדם נקבע כאשם בעבירה ובית המשפט בוחר שלא להרשיע אותו.
דוד רותם: הוא מידע על עבירה שעבר קטין, (2) זה מידע על עוון שעבר קטין.
גבי פיסמן: לא על זה מדובר.
גבי פיסמן: גם היום הוועדה למינוי שופטים שמנויה בסעיפים (ג) ו-(ד) לתוספת הראשונה לחוק המרשם הפלילי מקבלת את המידע על אי הרשעה.
גבי פיסמן: זאת המהות של המידע.
גבי פיסמן: צריך לזכור שלגבי קטנים זה בעצם לא רלוונטי כי המידע כבר יימחק.
נעמה מנחמי: ההתיישנות היא די קצרה לפי סעיף 14.
גבי פיסמן: מדובר על חמש שנים, לפי סעיף 16(ב) לחוק המרשם הפלילי.
נעמה מנחמי: התקופה שהוטלה ועוד חמש שנים.
גבי פיסמן: זה מתחיל מיידית ממועד גזר הדין.
נעמה מנחמי: לגבי קטין?
גבי פיסמן: בכלל.
גבי פיסמן: לגבי כל מה שמנוי בסעיף 13.
גבי פיסמן: אין תקופת התיישנות אלא יש תקופת מחיקה שמתחילה ממועד מתן גזר הדין וזאת תקופת מחיקה של חמש שנים.
נעמה מנחמי: זאת אומרת שזה ממילא לא רלוונטי.
נעמה מנחמי: אנחנו עשינו כאן תיקון שהוא די טכני ומהותי.
נעמה מנחמי: כלומר, הטכני היא העובדה שתיקנו את זה כך שבמקום להוסיף את זה לפרט (לא), הוספנו את זה לפרט (ד)(1) אבל המהות היא כפי שאני אקרא אותה.
נעמה מנחמי: הסמכות לקבל מרשם מהמידע הפלילי תהיה לשרים "וכן שר המשפטים ושר התעשייה, המסחר והתעסוקה והוועדה המייעצת לעניין נציגי ציבור כמשמעותה בסעיף 16א לחוק בית הדין לעבודה, לעניין מינוי נציגי ציבור לפי סעיף 10 לחוק האמור".
נעמה מנחמי: תחילה, תחולה והוראות מעבר.
נעמה מנחמי: (א) תחילתו של חוק זה שישים ימים מיום פרסומו (בסעיף זה – יום התחילה).
נעמה מנחמי: (ב) מי שכיהן כנציג ציבור בבית דין לעבודה ערב יום התחילה (בסעיף זה – נציג ציבור מכהן), יראו אותו כאילו מונה לפי סעיפים – אנחנו נבהיר איזה סעיפים.
נעמה מנחמי: הרעיון הכללי של הסעיף שטרם הספקנו לנסח אותו באופן מספיק ברור, אבל לפי מה שהבנתי עמדת הממשלה היא שבעצם מי שכבר מונה, מי שהיום מכהן, יראו אותו כאילו הוא מונה לפי החוק החדש, דהיינו, שתי תקופות כהונה.
דוד רותם: ארבע ועוד ארבע.
נעמה מנחמי: שתי תקופות כהונה של ארבע שנים ובכל מקרה לא יותר משמונה שנים.
אורית זוארץ: ההיבט היחידי שיש כאן שאת התקופה הראשונה, מינו אותו לשלוש שנים וזה מאריך את זה לארבע אבל יש אפשרות די בקלות להפסיק את הכהונה שלו אם הוא לא רוצה.
נעמה מנחמי: השאלה מה קורה עם אדם שכבר נמצא בכהונה השלישית שלו.
נעמה מנחמי: היום לפי החוק אין מגבלה.
דוד רותם: מי שבכהונה השלישית שלו, זכה מן ההפקר.
דוד רותם: הוא מונה לפני החוק, שיסיים את הקדנציה וילך הביתה.
נעמה מנחמי: (ג) הוראות סעיפים 18(ב)(1) ו-(ד), 20(א), (א1) ו-(ב) ו-26(א) לחוק העיקרי, כנוסחם בסעיפים 10(1) ו-(3), 11 ו-14(1) לחוק זה, יחולו גם על הליך שהיה תלוי ועומד בבית הדין לעבודה ערב יום התחילה, ובלבד שעד יום התחילה טרם החלו להישמע בו טענות הצדדים לגופן, לרבות בדיון מקדמי בהליך.
נעמה מנחמי: יש לנו גם הסתייגות של חבר הכנסת מקלב.
דוד רותם: הצבענו עליה.
נעמה מנחמי: הצבענו עליה ואין צורך להיכנס אליה שוב.
דוד רותם: מיכאלי ומקלב הציעו את זה.
שרון וסרמן: אדוני, אני עורכת דין שרון וסרמן, אני מעמותת קו לעובד ומייצגת את הפורום לאכיפת זכויות עובדים.
שרון וסרמן: אנחנו הבנו שהצו של סעיף 26 שמדבר על צמצום זכות הערעור לבית הדין הארצי בהחלטות במהלך ההליך עדיין לא פורסם.
שרון וסרמן: קיבלנו אותו אבל הוא עדיין לא פורסם.
שרון וסרמן: רצינו להביע הסתייגות לגבי סעיף 26(א)(1) שהבנתי שהוא התקבל.
שרון וסרמן: הגשנו נייר עמדה בנושא.
שרון וסרמן: לטעמנו הסעיף מצמצם בצורה די פוגענית את זכות הערעור.
שרון וסרמן: יש הבדל בין המצב בבתי המשפט הרגילים לבין המצב בבתי הדין לעבודה וזה משני היבטים.
שרון וסרמן: הראשון הוא עניין הכפיפות לסדרי הדין והראיות בבתי הדין לעבודה כאשר למעשה צריך לפרש את סדרי הדין והראיות בזיקה לסדרי הדין הרגילים אבל בעצם יש הרבה גמישות שמקנה לבתי הדין לעבודה אפשרות לחרוג מהסעיפים באופן שמחייב לדעתנו ביקורת של בית הדין הארצי.
שרון וסרמן: מעבר לכך, יש גם את העניין של פערי הכוחות האינהרנטים בין הצדדים בבתי הדין לעבודה, זה בין המעביד לעובד שלא מצטמצמים גם כשמדובר בהליך משפטי.
שרון וסרמן: זאת אומרת, עדיין יש פערי כוחות שלטעמנו מצדיקים מתן זכות ערעור גם בכל ההחלטות שהוצאו בצו.
דוד רותם: עוד אין צו.
שרון וסרמן: נכון, אבל כשמסתכלים על הצו שהועבר אלינו, רואים שיש שם הרבה דברים שהם בעייתיים.
דוד רותם: אנחנו לא עוסקים היום בצו.
דוד רותם: כשידונו בצו, תיאבקו על הצו.
שרון וסרמן: כרגע אנחנו מתנגדים באופן כללי לסעיף כולו.
שרון וסרמן: לטעמנו אין בו צורך, מה גם שלא הובאו איזה שהם נתונים לגבי כמות הבקשות לרשות ערעור שמוגשות לבית הדין הארצי ומה ההשפעה שלהן מבחינת עיכוב ההליך.
שרון וסרמן: מבחינה מספרית לא הובאו נתונים.
דוד רותם: אתם רוצים להגיב לעניין?
אורית זוארץ: אני חושבת שכשיש נקודת מוצא לכלל מערכת המשפט, איזושהי תובנה של איך נכון להסדיר את הנושא.
דוד רותם: לדעתכם מיותר להגיש ערעורים.
דוד רותם: בכלל, בתי המשפט לערעורים זה דבר שאפשר לחסוך אותו.
אורית זוארץ: זאת ממש איננה עמדתי.
אורית זוארץ: אני חושבת שראוי שהקונספט יהיה גם כאן.
אורית זוארץ: באיזה אופן הוא צריך להתישם, אנחנו לא חולקים על כך שיש מאפיינים ייחודיים לבית הדין לעבודה וזה יכול להשליך גם על השאלה מה יהיה בצו.
אורית זוארץ: הערות הפורום כמובן ייבחנו בקפידה במסגרת גיבוש הצו, אבל אני לא חושבת שזה נימוק למה לא להכליל את הקונספט הכללי במסגרת הצו.
ורד וייץ: רציתי להעיר שוב לעניין פריט (14) בתוספת הרביעית.
ורד וייץ: אני מציעה שנשים לב לזה שלפי הנוסח שאת הצעת, המשמעות היא שכל בקשה בסכסוך קיבוצי, צריך יהיה מותב – אם זאת בקשה להארכת מועד, לדחיית דיון, להגשת תצהיר – ואני מציעה שנחשוב על כך שוב.
דוד רותם: אם התחילו הראיות, אז כן.
דוד רותם: אם התחילו ההוכחות, אז כן.
ורד וייץ: לא, גם עד הגשת ההוכחות.
ורד וייץ: כדאי שנחשוב על כך שוב.
ורד וייץ: אני מציעה, אם יורשה לי.
אירית הרמל: מה שעורכת הדין וייץ מההסתדרות העלתה, זאת השאלה לגבי בקשות שונות ופרוצדוראליות בהליך של סכסוך קיבוצי ומה יהיה אתן.
אירית הרמל: האם הבקשות האלה – בגלל שהחרגנו בפריטים בנוסחים החדשים, פריט (14) ו-(15) – גם הן יוחרגו.
אירית הרמל: הדעה שלנו היא לא כי אנחנו רואים היום את פריט (15), שזה המספר שלו היום בתוספת הרביעית, ומה שהוא אומר זה שעדיין לשופט יש סמכות להפעיל כל סמכות או למלא כל תפקיד שנתונים לרשם בית דין לפי סעיפים 27(א) ושאינם מנויים בפריטים (1) עד (14).
אירית הרמל: זאת אומרת, זה מוחרג.
אירית הרמל: אם תהיה איזושהי בעיה אחרת במהות, אנחנו מסכימים.
אירית הרמל: אנחנו מסכימים שבקשות שונות ופרוצדוראליות יוכלו להגיע לדן יחיד גם בסכסוכים קיבוציים.
ענבל רונן: אין לו סמכויות של רשם.
ענבל רונן: רשם לא בן בסכסוכים קיבוציים.
אירית הרמל: לא, מבחינת הפעולות.
קריאה: אני לא בטוחה שזה כל כך מובן.
נעמה מנחמי: מבחינת הנוסח שהקראנו?
קריאה: אני לא בטוחה שהפרשנות הזאת היא בהכרח ברורה.
אירית הרמל: אנחנו נבדוק את הנוסח.
אירית הרמל: אנחנו מסכימים על המהות.
נעמה מנחמי: אתם מסכימים על המהות, כלומר, עניינים פרוצדוראליים יוכלו להישאר בסמכות דן יחיד.
לירון בנית ששון: יוכלו להישאר בסמכות דן יחיד.
נעמה מנחמי: אז הוועדה תסמיך אותי.
דוד רותם: אני אסמיך אותך לא לעשות להם בעיות אלא להעביר את זה.
אירית הרמל: אפשר להחריג פריטים בתוך התוספת.
אירית הרמל: נדבר על זה.
אירית הרמל: זה נשאר בנוסח.
ורד וייץ: אנחנו מסכימים שבבקשות לסעד זמני בסכסוך קיבוצי, זה יהיה רק במותב.
ורד וייץ: שיהיה ברור.
דוד רותם: בעד הצעת החוק – פה אחד הצעת החוק אושרה הצעת החוק אושרה פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: אתם תתקנו את הסעיף הזה.
דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס' 7), התשס"ז-2007.
דוד רותם: אנחנו צריכים להכין אותה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: זה אותו חלק מן החוק שפוצל מהחוק העיקרי והפיצול נעשה משום שאמרו לנו שענף היהלומים הולך להסתבך בגללנו כי צריך לסיים את החלק שלהם כי הם עומדים בפני ביקורת.
דוד רותם: לכן עשינו את הפיצול אלא שעכשיו יש סיפור חדש.
דוד רותם: ענף היהלומים אומר ולא היא.
דוד רותם: ענף היהלומים, מי רוצה להתייחס?
מוטי בסר: בוקר טוב.
מוטי בסר: אני המנכ"ל החדש של בורסת היהלומים.
מוטי בסר: לצדי יושב שמואל מרדכי שהוא הרגולטור שלנו, המפקח על היהלומים מטעם משרד התעשייה, ולצדי יושב מר עודי שינטל שהוא מנכ"ל התאחדות תעשייני היהלומים.
מוטי בסר: לפני כשבועיים אנחנו קיימנו פגישה עם מנהל הרשות לאיסור הלבנת הון וסיכמנו על דרך של התנהלות לגבי טיוטה שכבר הונחה על שולחן הוועדה.
מוטי בסר: סוכם שאנחנו נבצע עבודת מטה קצרה, נקיים ישיבה נוספת עם מנהל הרשות ונבוא שלובי זרוע לתהליך החקיקה.
מוטי בסר: אני רוצה לציין גם שאצלנו למעשה רוב הצוות התחלף ויש לנו שני נשיאים חדשים – נשיא הבורסה שהוא חדש בתפקידו, נשיא התאחדות תעשייני היהלומים שהוא חדש בתפקידו – והנהלות חדשות, הנהלת הבורסה והוועד הפועל של התאחדות תעשייני היהלומים.
מוטי בסר: מי שמלווה אותנו בתהליך הזה, אלה שני יועצים שימשיכו ללוות אותנו, אבל שניהם לא יכלו להשתתף היום בישיבה כיוון שהם לא בארץ.
מוטי בסר: אנחנו כמובן רוצים לקדם את תהליך החקיקה.
מוטי בסר: החוק הזה הוא מאוד מהותי לחיי המסחר של ענף היהלומים, ענף שיש בו עשרים אלף מועסקים היום וחשוב לנו מאוד לקדם אותו, אבל אנחנו רוצים לעשות את זה בהבנה מלאה ואנחנו בנקודת הזמן הזאת, לפחות לפי מה שאמרו לנו היועצים שלנו, מה שמונח על שולחן הוועדה זה לא מה שסוכם בזמנו ויש הבדלים ואנחנו רוצים ללמוד את ההבדלים.
דוד רותם: אנחנו לא מחויבים להסכמות.
דוד רותם: יש לי רק שאלה אחת ואני רוצה שזה יהיה רשום בפרוטוקול.
דוד רותם: מה קורה אם אנחנו לא נגמור את החקיקה ואת אישור הצו עד אוקטובר 2012?
מוטי בסר: אני יכול להצהיר כאן בשם ענף היהלומים שאנחנו נעשה כל מאמץ, כולל בתקופת הפגרה, לעשות את עבודת המטה הנדרשת, גם הפנימית שלנו וגם מול הרשות, כדי שהחקיקה תבוא במועד.
דוד רותם: ברור לכם שאם אני לא מעביר היום את החוק הזה בקריאה שנייה ושלישית ולא מניח אותו על שולחן הכנסת, יכול להיות מצב שהחוק הזה והצו לא יעברו עד תחילת הביקורת שיש לכם באוקטובר 2012.
דוד רותם: האם אתם מבינים שאתם גורמים לעצמכם נזק ולא תוכלו לבוא אחר כך לאף אחד בטענות אלא רק אל עצמכם?
מוטי בסר: להערכתנו הנזק הפוטנציאלי לאשר משהו שאנחנו לא מכירים והוא מהותי בחיי ענף היהלומים, הנזק הפוטנציאלי הוא גדול בהרבה.
מוטי בסר: לכן אני מציג כאן באופן חד וחלק שאנחנו נעשה כל מאמץ לקדם את עבודת המטה ואת תהליך החקיקה.
מוטי בסר: גם כשיבוא צוות הביקורת, מדובר על פברואר 2013, כפי שהבנו ממר פול לנדס.
דוד רותם: אבל את השאלונים צריך להשיב באוקטובר 2012.
פול לנדס: אני יכול להבהיר.
פול לנדס: ה-און סייד ויזיט הוא בפברואר 2013.
פול לנדס: חוזרים לאחור, ארבעה חודשים שהשאלון נשלח.
פול לנדס: מה שחשוב – ואני אומר את זה מניסיון – בביקורת הזאת, בסיבוב הרביעי, זה האפקטיבנס כאשר באפקטיבנס בודקים תחולה של החוק בזמן ה-און סייד ויזיט, בזמן הביקור.
פול לנדס: זאת אומרת, כשאנחנו גוזרים לאחור, בהנחה שיש הוראת מעבר לגבי כניסת הצו לתוקף, זה הפער שאנחנו מדברים עליו כי יש את החוק והחוק נכנס לתוקף כשיש צו, אבל הצו נכנס לתוקף במועד שנקבע בצו.
פול לנדס: לכן זה לא באוקטובר אלא הכניסה לתוקף היא ממועד חקיקת הצו ומשך הזמן שנקבע בצו.
דוד רותם: כמה זמן נקבע בצו?
אודי שינטל: אנחנו ביקשנו 18 חודשים ובסוף הסיכום היה לרדת ל-12 חודשים.
דוד רותם: זאת אומרת שאם אנחנו באוקטובר נעביר את החוק ומיד אחר כך נאשר את הצו לפי הבקשה שלהם, כשתבוא הביקורת היא תגיד להם שהם לא עומדים בתנאים.
אודי שינטל: גם אם היינו מעבירים את הצו והחוק היום, היה קורה אותו מקרה.
אודי שינטל: יש שנה מעכשיו עד מרץ הבא.
פול לנדס: אלא אם כן מה שאפשר לעשות, ואני לא רוצה לדבר על העניין הזה בפרוטוקול, איזשהו משהו מודולרי בנושא הזה ואני חושב שלגבי החלק המודולרי, לא דיברתי על כך מאחר שהצו סוכם ולא התקיים דיון בו.
פול לנדס: מה שכן אפשר לעשות זה שהוראות מסוימות יכולות להיכנס לתוקף לפני.
פול לנדס: אני חושב שבעניין הזה אנחנו יכולים לשוחח ולהסכים.
דוד רותם: אני גזרתי חלק מהחוק רק מסיבה אחת פשוטה, כי אתה אמרת לי שייגרם נזק נוראי לענף היהלומים.
פול לנדס: לא אמרתי נוראי אבל ייגרם.
דוד רותם: אמרת נוראי.
דוד רותם: אם לא היה נוראי, לא הייתי עושה שום דבר.
פול לנדס: אני לא משתמש בביטוי נוראי.
דוד רותם: אז השתמשת בביטוי אחר.
דוד רותם: רק כששמעתי על קטסטרופה, רצתי לקדם את החוק.
דוד רותם: אתם צריכים להחליט,.
דוד רותם: לי אין שום בעיה לדחות את המשך הדיון הזה אבל האחריות אם ייגרם נזק לענף היהלומים, היא על ראשיכם.
דוד רותם: שלא תגידו אחר כך שאנחנו לא ראינו בזמן ולא פעלנו וכולי.
דוד רותם: אתם תיקחו על עצמכם את האחריות.
לילך וגנר: אנחנו מבחינתנו רק רצינו לבקש בכל מקרה להקדים את הדיון לא לאוקטובר.
דוד רותם: לא, הדיון יהיה בפגרה.
לילך וגנר: דין הרציפות כידוע לא יחול אם תתפרק הכנסת הנוכחית.
דוד רותם: איזה כנסת הולכת להתפרק?
לילך וגנר: לא, אני אומרת.
לילך וגנר: אם היא תתפרק.
דוד רותם: הכנסת לא תתפרק.
דוד רותם: שלא יהיה לך שום חשש.
דוד רותם: הדבר הכי חזק במדינת ישראל, זאת הכנסת והקואליציה הנוכחית.
פול לנדס: בהקשר למה שציין מר בסר.
פול לנדס: אנחנו באמת הולכים שלובי ידיים.
פול לנדס: כשאני אומר אנחנו, אני מתכוון למשרד המשפטים והרשות לאיסור הלבנת הון,
דוד רותם: כך סיפרתם לי גם בפעם הקודמת.
דוד רותם: לכן גזרתי את זה כמות שהוא ואמרתי שנרוץ.
פול לנדס: היה נוסח של החוק שנדון כאן בוועדה ומאז לא שונה דבר.
פול לנדס: יש כאן את ייעוץ וחקיקה, את גברת וגנר, שיכולה אכן לאשר שלא השתנה דבר.
פול לנדס: יתרה מכך, נוסח הצו, אם אני לא טועה, זה היה ב-7 ביוני 2010, נוסח הצו גם הוא סוכם.
פול לנדס: בשבוע שעבר נודע לי שרוצים לבצע בו שינויים נוספים וגם לכך הסכמתי.
פול לנדס: אנחנו הלכנו שלובי ידיים.
פול לנדס: אני חוזר ואומר שגם עכשיו אנחנו מוכנים ללכת שלובי ידיים ובלבד שיש נקודה חשובה בהקשר למה שאדוני מציין.
פול לנדס: זה לא רק נזק לענף היהלומים שצריך לשקול על המאזניים.
פול לנדס: יש כאן ביקורת שמדינת ישראל עוברת, שכולנו עוברים, ולכן יש כאן שני אלמנטים.
פול לנדס: האחד, נזק לענף היהלומים, והשני הוא שמדינת ישראל רוצה לעמוד בצורה מכובדת בביקורת עם משטר כמו שצריך, עם חובות שחלות על סקטור היהלומנים וגם לזה צריך לתת את הדעת.
פול לנדס: אני אומר בהקשר לנושא הזה של חקיקה וצו.
פול לנדס: לאחר מכן, אם אפשר לעשות באופן שחוזרים לאחור, זה יהיה בתוקף בפברואר 2013 – מה טוב.
דוד רותם: זה בתנאי שבצו לא תיתנו 18 חודשים או 12 חודשים או כמה שלא תיתנו.
דוד רותם: הרי אני לא כותב את הצו אלא אתם כותבים אותו.
דוד רותם: אני רק מצביע עליו.
פול לנדס: לא אנחנו.
פול לנדס: משרד התעשייה.
דוד רותם: אתם תצטרכו להגיע להסכמות אתם ולקצר את המועדים כי אם הם יעמדו על ה-18 חודשים, אין סיכוי בעולם שזה יהיה בתוקף בפברואר או במרץ 2013.
דוד רותם: אין שום סיכוי בעולם גם אם אני מעביר את זה היום.
דוד רותם: לכן אתם צריכים לתת לי תשובה.
מוטי בסר: אם יורשה לי עוד מילה אחת.
מוטי בסר: אנחנו מאוד חרדים לכל נזק אפשרי אבל אני אומר שיש כאן איזשהו פטרונז' שאני לא מבין אותו.
מוטי בסר: אנחנו באמת סיכמנו על עבודת מטה בדיון מאוד ענייני, בלוח זמנים מאוד קצר, ואנחנו נמצאים היום כאן כשכל הצוות חדש ולא הספקנו לעיין בדברים.
מוטי בסר: אפילו מבחינת התנהלות, זה מה שמפריע לנו.
דוד רותם: על מה ישבתם עם פול לפני שבועיים?
מוטי בסר: ישבנו לפגישת עבודה.
מוטי בסר: יותר ריאוניון כי זאת גם היכרות ודנו על הדברים.
מוטי בסר: הוא העביר לידינו את הטיוטה.
מוטי בסר: היועץ המשפטי שלנו אמר שהיא לא זהה לזאת שהונחה.
מוטי בסר: אנחנו לא המומחים.
מוטי בסר: אנחנו נהיה מומחים בפרק זמן קצר, אבל לא אנחנו המומחים אלא היועצים שלנו שליוו אותנו בתהליך אומרים לנו שחלו שינויים.
דוד רותם: קודם כל, תגידו לעוזרים שלכם וליועצים שלכם שכאשר אנחנו עושים שינויים כאן בוועדה, לא הם, לא אתם ולא פול יכולים לומר מילה.
מוטי בסר: זה מובן מאליו.
דוד רותם: זה שיש פטרונז', כן, אנחנו פטרונים.
דוד רותם: מכיוון שאנחנו רוצים לזרז את העניין כדי שאתם לא תיפגעו, אני אתן לכם את הזמן הזה.
דוד רותם: אתה תיפגש אתם תוך השבועיים הקרובים כדי שאני אוכל מיד לנסות לקבוע את הדיון בנושא וביום שהכנסת תחזור מהפגרה, אנחנו נניח את זה על שולחן הכנסת.
דוד רותם: אתם תקצרו את הכניסה לתוקף של הצו כדי שמדינת ישראל לא תסתבך.
דוד רותם: זה תפקידך.
דוד רותם: אתה דואג למדינת ישראל.
דוד רותם: יש עוד מישהו שרוצה להעיר הערה בעניין הזה?
לילך וגנר: נעבור היום על יתר התיקונים?
מוטי בסר: אני מאוד מודה לאדוני.
מוטי בסר: תודה רבה.
דוד רותם: חוץ מהסעיף של היהלומנים, נקריא את הכול.
דוד רותם: לא שאני אניח את זה בנפרד, אבל אנחנו נחסוך זמן לישיבה הבאה.
לילך וגנר: במקום ההגדרה "בנק הדואר" יבוא – "בנק הדואר" – החברה כהגדרתה בחוק הדואר התשמ"ד-1986 (להלן – החוק) בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לחוק מטעם חברת הבת כמשמעותה בסעיף 88א לחוק.
לילך וגנר: אחרי ההגדרה "חוק איסור מימון טרור" יבוא – "חוק הבנקאות (רישוי)" – התשמ"א-1981.
לילך וגנר: "חוק החברות" – חוק החברות התשנ"ט-1999.
לילך וגנר: אחרי הגדרת "חוק העונשין" יבוא: "חוק מס ערך מוסף" – חוק מס ערך מוסף, התשל"ב-1975.
לילך וגנר: אחרי הגדרת "חוק ניירות ערך" יבוא: "כספים" – מזומנים, המחאות בנקאיות והמחאות נוסעים.
לילך וגנר: בהגדרת "פקיד מכס" במקום "בפקודת המכס" יבוא "בפקודת מס הכנסה".
לילך וגנר: בהגדרת "שירותי מטבע" – במקום "5" יבוא "8".
לילך וגנר: בסעיף 3 לחוק העיקרי – בסעיף קטן (א) – במקום "(3)" יבוא "(4)".
לילך וגנר: אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) רכוש שנעברה בו עבירה".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב) – במקום "סעיף 7" יבוא "סעיפים 7 או 8א".
לילך וגנר: בסעיף 6(א)(2), במקום "סעיף 7" יבוא "סעיפים 7 או 8א"" ובמקום "הסעיף" יבוא "הסעיפים".
לילך וגנר: במקום כותרת פרק ג' לחוק העיקרי יבוא: פרק ג': הטלת חובות זיכוי, דיווח וניהול רישומים סימן א': חובות המוטלות על נותני שירותים פיננסיים.
לילך וגנר: בסעיף 7 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א)(2), בסופה יבוא: לרבות פעולות כאמור שלא הושלם ביצוען".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב), אחרי "שיחולו עליו" יבוא "בשינויים המחויבים לפי העניין".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ג), במקום "שגילויים או העיון בהם אסור" יבוא "שגילוי של כל דבר הנוגע אליהם וכן מתן זכות עיון במסמכים המעידים עליהם אסור או מוגבל" ובסופו יבוא "לעניין זה – דבר הנוגע לדיווח, לרבות בירור פנימי לקראת גיבוש דיווח, תוכן הדיווח או דבר קבלתה של בקשה הנוגעת לדיווח".
לילך וגנר: אחרי סעיף 7 לחוק העיקרי יבוא: סעיף 7א שכותרתו הדרכת עובדים בדבר דרכי מילוי חובות לפי סעיף 7 ופיקוח על מילוין.
לילך וגנר: מי שחלות עליו חובות לפי סעיף 7 ידריך את עובדיו בדבר דרכי מילוין של החובות כאמור בהתאם לצו לפי אותו סעיף וכן יפקח על מילוין.
לילך וגנר: בסעיף 8 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א), במקום "סעיף 7" יבוא "סעיפים 7 ו-7א" ובסופו יבוא: "נגיד בנק ישראל או שר לפי העניין רשאים לקבוע בצו לפי אותו סעיף תנאי כשירות למינויו של אחראי כאמור".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב) במקום הסיפא החל במלים "סעיף 7" יבוא "סעיפים 7 ו-7א".
דוד רותם: נעצור לרגע.
לילך וגנר: אני מדלגת על הפרק.
לילך וגנר: בסעיף 9 לחוק העיקרי, סעיף קטן (א) – בטל.
לילך וגנר: בסעיף 11א לחוק העיקרי, אחרי ההגדרה "הליכים פליליים" יבוא: "מורשה חתימה – מי שבעל חשבון ייפה את כוחו לפעול בחשבונו".
לילך וגנר: במקום ההגדרה "נושא משרה בתאגיד" יבוא "נושא משרה – לגבי תאגיד, כל אחד מאלה:     (א)	בעל שליטה או דירקטור בתאגיד, מנהל כללי בתאגיד, מנהל עסקים ראשי, משנה למנהל הכללי, סגן מנהל כללי או מנהל אחר בתאגיד הכפוף ישירות למנהל הכללי, מנהל סניף בתאגיד וכן כל ממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה אף אם תוארו שונה.
לילך וגנר: (ב)	מורשה חתימה בחשבון של התאגיד.
לילך וגנר: (ג)	אחראי למילוי החובות בתאגיד שמונה לפי סעיף 8(א).
לילך וגנר: לגבי עסק שאינו תאגיד –     (א)	מנהל העסק, מנהל סניף בעסק וכל אדם אחר שמנהל, מארגן ומכוון את הפעילות בעסק או בסניף של העסק.
לילך וגנר: (ב)	מורשה חתימה בחשבון של העסק.
לילך וגנר: בסעיף 11(ג) לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א) בפסקה (3), הסיפא החל במלים "לעניין סעיף זה" -תימחק.
לילך וגנר: בפסקה (4), במקום "שטרות כסף" יבוא "מטבע".
לילך וגנר: אחרי פסקה (6) יבוא:     "(7)	מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע.
לילך וגנר: (8)	מסירת נכסים פיננסיים לאדם כנגד המחאת זכותו של אותו אדם לקבל נכסים פיננסיים מאחר.
לילך וגנר: לעניין זה, מסירת נכסים פיננסיים למעט מסירת נכסים כאמור בידי מי ששר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, קבעו בצו".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב), אחרי פסקה (4) יבוא:     "(5)	חבר בורסה.
לילך וגנר: (6)	בנק הדואר.
לילך וגנר: (7)	מי ששר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון הפנים, פטר אותו בצו מרישום כנותן שירותי מטבע".
לילך וגנר: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא:     "בסעיף זה, נכסים פיננסיים – מזומנים, המחאות נוסעים, שיקים, שטרי חליפין, שטרות חוב, ניירות ערך סחירים, אשראי או פיקדונות כספיים".
לילך וגנר: בסעיף 11(ד) לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א1) במקום "ואם הוא פועל כנאמן גם פרטי זיהויו ומענו של הנהנה" יבוא "וכן פרטי זיהויו ומענו של נהנה אם ישנם".
לילך וגנר: בסופו יבוא "היה מבקש עסק שאינו תאגיד, תכלול הבקשה גם את שמות נושאי המשרה בעסק, פרטי זיהוים ומענם".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב) במקום "של נושאי משרה בתאגיד בשל מנהל סניף" יבוא "ושל נושאי משרה בתאגיד או בעסק".
לילך וגנר: בסעיף 11(ה) לחוק העיקרי –     בסעיף קטן (א) במקום פסקה (4) יבוא:     "(4)	לא התקיימו אצל מבקש הרישום אחת מן החלופות המפורטות להלן, היה מבקש הרישום תאגיד או עסק שאינו תאגיד, לא התקיימו החלופות כאמור גם בנושא משרה בתאגיד או בעסק לפי העניין -     (1)	מבקש הרישום לא הורשע בעבירה לפי סעיפים 3 ו-4 אלא אם כן מצא הרשם מטעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה שאין מניעה כי הוא ישמש כנותן שירותי מטבע.
לילך וגנר: (2)	מבקש הרישום לא הורשע בעבירה אחרת שלדעת הרשם מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי לשמש נותן שירותי מטבע.
לילך וגנר: (3)	על מבקש הרישום לא הוטלו עיצומים כספיים לפי פרק ה' לחוק זה בשל הפרה שלדעת הרשם מפאת מהותה, חומרתה ונסיבותיה הוא אינו ראוי לשמש נותן שירותי מטבע".
לילך וגנר: בפסקה זו ובסעיף קטן (ב), "הורשע בעבירה" – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת.
לילך וגנר: "מבקש רישום", לרבות הנהנה אם ישנו.
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב) במקום "בתאגיד שמבקש להירשם" יבוא "בו".
לילך וגנר: בסעיף 11ו(א) לחוק העיקרי, אחרי 11ד(א) יבוא "או (ג)".
לילך וגנר: בסעיף 11ז לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א) במקום "ייתן לו תעודת רישום" יבוא "ושילם מבקש הרישום את האגרות שהוא חייב בתשלומן לפי סעיף 32(א1)(1), ייתן לו רשם תעודת רישום.
לילך וגנר: תוקפה של תעודת רישום תהיה עד תום השנה הקלנדרית שבה ניתנה".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא: "ואולם רשאי הרשם לפטור נותן שירותי מטבע שמתן שירותי המטבע אינו עיסוקו היחיד מציון מספר הרישום כאמור בתנאים כפי שיורה".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ג) המלים "ולפי מספר הרישום של התעודה המקורית" – יימחקו.
לילך וגנר: בסעיף 11ח לחוק העיקרי, בסופו יבוא "טענות המבקש יוגשו בכתב ואולם זכאי המבקש גם להופיע בפני הרשם כדי להשמיע את טענותיו".
לילך וגנר: בסעיף 11ט לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א), במקום "פסקה (2)" יבוא "התקיימו אצל נותן שירותי המטבע או אצל הנהנה, אם ישנו, ואם נותן שירותי המטבע הוא תאגיד בעל שליטה בו, אחת הנסיבות המפורטות בסעיף 11ה(א)(4)".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ב), אחרי "לפניו" יבוא "כאמור בסעיף 11ח".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ד) במקום "שנרשם במרשם באם הוא תאגיד" יבוא "שנרשם במרשם או נגד הנהנה אם ישנו ואם נותן שירותי המטבע הוא תאגיד", במקום "הליכים פליליים בעבירה כאמור" יבוא "הליכים פליליים או הליכים בוועדות עיצומים לפי העניין בעבירה או הפרה כאמור", במקום "לסיום ההליכים הפליליים" יבוא "לסיום ההליכים" ואחרי "לפניו" יבוא "כאמור בסעיף 11ח".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ה), אחרי "של נושא משרה בתאגיד" יבוא "או בעסק שאינו תאגיד" ואחרי "לפניו" יבוא "כאמור בסעיף 11ח".
לילך וגנר: בסעיף קטן (ו), במקום "ועל מנהל הסניף" יבוא "או בעסק שאינו תאגיד" ובמקום ,נגדם" יבוא "נגדו, ובמקום "הליכים פליליים בעבירה כאמור" יבוא "הליכים פליליים או הליכים בפני ועדות עיצומים בעבירה או הפרה כאמור".
לילך וגנר: בסעיף 11יב(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (1) יבוא:     "(1א)	מוסר פרטים כוזבים בבקשה לרישום נותן שירותי מטבע לפי סעיף 11ד או בהודעה לרשם לפי סעיף 11ו(א) עד (ג)".
לילך וגנר: בסעיף 11יג(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (7) יבוא –     את זה אני לא מקריאה כי זה קשור לאבנים יקרות.
לילך וגנר: בסעיף 11יד לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב3) במקום "כי הדבר דרוש כדי למנוע הפרת הוראות" יבוא "כי הופרה הוראה מהוראות".
לילך וגנר: זה הפרק של נותני שירותי מטבע.
לילך וגנר: בסעיף 12(2) לחוק העיקרי, במקום "מנהל אגף מכס ומע"מ" יבוא "המנהל כהגדרתו בפקודת מס הכנסה".
לילך וגנר: בסעיף 13 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א), אחרי "נגיד בנק ישראל" יבוא – גם זה קשור ליהלומים ולכן אני לא מקריאה את (2) ו-(3).
לילך וגנר: בסעיף 14 לחוק העיקרי.
לילך וגנר: גם זה 8א אבל פסקה (2) כן רלוונטית.
לילך וגנר: בסעיף 14 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א) במקום "סעיף 7" יבוא "סעיפים 7 ו-7א".
לילך וגנר: בסעיף 16 – גם זה רלוונטי לפרק של אבנים יקרות.
לילך וגנר: בסעיף 30 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא:     "(ג1)	(1)	לצורך  ביצוע  תפקידיהם  של  המוסד  למודיעין ולתפקידים מיוחדים (בחוק – זה  המוסד) ושל אגף המודיעין במטה הכללי של צבא הגנה לישראל (בחוק זה – אמ"ן) ושל יחידה באגף הממונה על הביטחון במערכת הביטחון שיקבע שר הביטחון בצו (בחוק זה – יחידה במשרד הביטחון) בנוגע לפעילות של ארגוני טרור וארגוני טרור מוכרזים, בנוגע למעשי טרור ובנוגע למימון של ארגונים ומעשים כאמור, וכן בנוגע לפגיעה בביטחון המדינה, רשאית הרשות המוסמכת להעביר למוסד, לאמ"ן וליחידה במשרד הביטחון מידע ממאגר המידע.
לילך וגנר: העברת המידע תהיה על פי בקשה מנומקת בהתאם לכללים שיקבע שר המשפטים בהסכמת ראש הממשלה לגבי העברה למוסד, ובהסכמת שר הביטחון לגבי העברה לאמ"ן וליחידה במשרד הביטחון.
לילך וגנר: בכללים לפי סעיף קטן זה ייקבעו בין השאר בעלי התפקידים במוסד, באמ"ן, ביחידה במשרד הביטחון שיהיו רשאים לבקש ולקבל את המידע.