GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה מנחמי: בטח אם מדובר בעובד שלא מיוצג, שמגיע לבית-הדין ורואה מולו שופט ונציג מעבידים, יכול להיות – לפחות התחושה שלי, ויכול להיות שהיא סובייקטיבית לחלוטין, ואין לה על מה שתסמוך – אבל התחושה של בעל דין שנמצא בכזה דיון, היא אולי תחושה שהוא קופח.
דוד רותם: אין לו תחושה כזאת.
דוד רותם: נציגי הציבור הם אנשים רציניים.
דוד רותם: ברגע שהם יושבים בבית-הדין הם שוכחים מזה שהם נציגי ציבור, עובדים או נציגי מעבידים.
דוד רותם: הם מתייחסים לתיק לגופו של עניין.
דוד רותם: ההרגשה הסובייקטיבית שיש לאנשים שמופיעים בפני בתי-משפט שהם לא מיוצגים יש לנו בהרבה מקרים, לא רק במקרה הזה.
נעמה מנחמי: אני הייתי בדיון בבית-הדין והיה רק נציג אחד, ועורכת-הדין של אחד הצדדים אמרה: אני מוכנה לדון בהיעדר שני נציגי הציבור, אבל אני לא מוכנה לסיטואציה הלא-מאוזנת הזאת.
נעמה מנחמי: השופטת לא חשבה פעמיים.
נעמה מנחמי: זה היה נראה לה מאוד הגיוני, הסתובבה לנציג הציבור השני, שאלה אותו: זה בסדר מבחינתך שנמשיך לבד?
נעמה מנחמי: הוא אמר: כן, ובזה הסתיים העניין.
דוד רותם: כי הוא אמר כן.
לאה גליקסמן: אני לא הייתי עושה את זה, בתור שופטת.
לאה גליקסמן: ואני יכולה להגיד מניסיוני - -
נעמה מנחמי: הרי ממילא ההכרעה הסופית על-פי סעיף (ב), אם הדעות שקולות, היא של השופט.
לאה גליקסמן: אבל עדיין נציג הציבור יכול לתרום כשהוא נוכח.
לאה גליקסמן: נכון שבסוף אם יש מחלוקת, ההכרעה הסופית היא בידי השופט.
לאה גליקסמן: אבל כשיש דיון ונציג הציבור יושב ליד השופט, הוא תורם לדיון.
לאה גליקסמן: ההוראה של סעיף 16, נדמה לי, ל"חוק בית-הדין לעבודה" היא אמיתית.
לאה גליקסמן: ברגע שנציגי הציבור יושבים על ה-bench, הם לא מייצגים ולא שייכים לצד שאותו הם ייצגו.
לאה גליקסמן: אני יכולה להגיד לך מניסיוני, שהרבה פעמים כשיש לי נציגי מעבידים ממקומות עבודה מאורגנים וששומרים על זכויות עובדיהם, כאשר מוכח לפניהם שמופרות זכויות עובדים הם יותר מיליטנטיים מנציג העובדים בהגנה על זכויות העובד.
לאה גליקסמן: אין לזה בסיס ולא צריך - - - תחושה אולי סובייקטיבית – תוך כדי הדיון הוא יראה שתחושתו הסובייקטיבית מוטעית.
אורית זוארץ: תראי, התוצאה תמיד תהיה כמובן לוותר על נציג הציבור.
אורית זוארץ: זה לא משהו שפרקטית הוא אפשרי - -
נעמה מנחמי: אני מודה שמצד שני יש לי גם החשש שזה עשוי להיות פתח למניפולציות – שברגע שאתה רוצה לחסום את הנציג השני, אתה פשוט לא תבוא בעצמך.
נעמה מנחמי: או שההסתדרות תורה לו לא לבוא, לו או למי שזה לא יהיה, כדי לחסום את השני.
לאה גליקסמן: זה הסדר שעובד ועדיף לא לנגוע בו.
נעמה מנחמי: אבל אנחנו כן יכולים להוסיף: "ולאחר שנתן לצדדים לטעון בפניו בעניין זה"?
נעמה מנחמי: ואני מניחה שיש את זה כפרקטיקה ממילא.
דוד רותם: לא, אני לא רוצה.
דוד רותם: זה בתנאי שזה ייכנס לכל בתי-המשפט.
דוד רותם: כשאני מרגיש שאין לי שם נציגות אז אני גם כן רוצה - - -
לאה גליקסמן: אני לא חושבת שיש צורך.
דוד רותם: באיזה בתי-משפט יש נציגות?
דוד רותם: מה זה נציגות בכלל?
נעמה מנחמי: באיזה בתי-משפט יש שני נציגי עובדים ואחד לא מגיע, אז עושים לו מותב קטוע?
דוד רותם: כן, אז מה קורה?
דוד רותם: טוב, אין עם זה בעיה.
דוד רותם: לא מחפש לתקן.
נעמה מנחמי: סעיף 24(ג), סעיף חדש שמוצע להוסיף על-ידי הממשלה: "על אף הוראות סעיף קטן (א)(2)" – אז בוא נקרא שנייה את (א)(2).
נעמה מנחמי: אנחנו מדברים בענייני סמכות בית-דין אזורי.
נעמה מנחמי: 24(א) אומר: "לבית דין אזורי תהא סמכות ייחודית לדון - (1) בתובענות בין עובד או חליפו למעביד או חליפו שעילתן ביחסי עובד ומעביד, לרבות השאלה בדבר עצם קיום יחסי עובד ומעביד ולמעט תובענה שעילתה בפקודת הנזיקין [נוסח חדש].
נעמה מנחמי: (1א) בתובענה שעילתה במשא ומתן לקראת כריתתו של חוזה ליצירת יחסי עובד ומעביד, בתובענה שעילתה בחוזה כאמור לפני שנוצרו יחסי עובד ומעביד או לאחר שנסתיימו יחסים כאמור, או בתובענה שעילתה בקבלת אדם לעבודה או באי-קבלתו;" אנחנו נתקדם ל-(א)(2), שאבד לי כרגע.
דוד רותם: מי שיכולים להיות צדדים להסכם קיבוצי מיוחד.
נעמה מנחמי: "רשאי נשיא בית הדין הארצי או המשנה לו, מיוזמתו או על פי בקשה של בעל דין או של היועץ המשפטי לממשלה שהוגשה לפני תחילת הדיון או במהלכו, להורות שדיון בתובענה לפי הסעיף הקטן האמור, שהוא בעל חשיבות, דחיפות או רגישות מיוחדת, יתקיים בבית הדין הארצי.
נעמה מנחמי: " יש לנו כבר התכתבויות בנושא שאתם יכולים לראות, אבל הייתי שמחה שהממשלה תתייחס קודם כל לפרקטיקה.
נעמה מנחמי: כלומר, איך בחזונכם אתם רואים את זה.
נעמה מנחמי: אין כל כך קריטריונים - -
נעמה מנחמי: רגיש ומיוחד – כל דבר הוא רגיש ומיוחד.
אורית זוארץ: לא, ממש לא.
אורית זוארץ: באופן עקרוני - -
נעמה מנחמי: וגם לא ברור, לפחות לי - -
דוד רותם: מה זה "רגיש ומיוחד"?
דוד רותם: איפה "רגיש ומיוחד"?
דוד רותם: לא כתוב: "רגיש ומיוחד".
נעמה מנחמי: "שהוא בעל חשיבות, דחיפות או רגישות מיוחדת".
נעמה מנחמי: ולא בדיוק ברור לי איך בדיוק זה ייעשה.
נעמה מנחמי: אם אין כאן דרישה שזה יהיה מיוזמתו של אחד הצדדים, אז מה, נשיא בית-הדין הארצי יחשוב שיש איזה תיק שהוא ראוי שיבוא בפניו?
נעמה מנחמי: איך הוא ישמע על התיק הזה?
נעמה מנחמי: האם הוא יודע באיזה שלב נמצא התיק?
נעמה מנחמי: כבר התחילו הוכחות בתיק?
נעמה מנחמי: לא התחילו הוכחות בתיק?
נעמה מנחמי: מה ייעשה במה שנעשה בתיק עד לאותו שלב?
דוד רותם: השאלות הטכניות לא מעניינות אותי.
דוד רותם: – הוא יקרא את זה בעיתון.
נעמה מנחמי: זה אולי החשש.
דוד רותם: זה בכלל לא החשש.
דוד רותם: הוא יקרא בעיתון שיש שביתה, והוא רוצה שיושב-ראש ההסתדרות ושר האוצר יופיעו בפניו; ואם זה ילך לבית-דין אזורי, אז יופיעו שם עוד כמה.
דוד רותם: אלא אם כן זה שביתה ברכבת ישראל שאז גם בית-הדין האזורי יודע להוציא צו.
אורית זוארץ: זה נועד לתת מענה לבעיה שכולנו רואים אותה מתוך מה שקורה בתקופה האחרונה.
דוד רותם: אני אגיד לך מה השאלה.
דוד רותם: השאלה היא אם זה צריך להיות מיוזמתו, או שצריך להוריד את המילה "מיוזמתו".
דוד רותם: דהיינו, אם יש בעיה כזאת ויש שביתה כללית במשק, יגיש היועץ המשפטי לממשלה בקשה והנשיא יחליט.
דוד רותם: היוזמה של בית-הדין לעשות את זה היא בעייתית רק מטעם אחד ויחיד – שאחד הצדדים מרגיש שבית-הדין מתערב בסכסוך, וזה לא צריך להיות.
אורית זוארץ: הנקודה שאדוני מעלה מדברת אלי.
אורית זוארץ: אנחנו עוד נעשה התייעצות קלה, אבל יכול להיות שעל היוזמה של בית-הדין לעבודה – שאני מניחה שזה לא דבר רווח במיוחד - -
דוד רותם: זה הולך ממילא.
אורית זוארץ: מישהו מבקש בדרך כלל.
אורית זוארץ: זה לא שפתאום הקיץ בית-הדין הארצי לעבודה, ואומר: אלי, אלי.
נעמה מנחמי: אני אשמח שתתייחסו לעובדה שמדובר באיזשהו שינוי מגמה שהוא הפוך למגמה ביתר ההתדיינויות בבתי-המשפט.
נעמה מנחמי: היום המגמה היא להעביר דברים מבג"צ לבתי-משפט לעניינים מינהליים, לאפשר ערעור, לאפשר דיון עובדתי יותר מלא.
נעמה מנחמי: אני לא אומרת שבית-הדין הארצי לא יכול לשמוע ראיות או עדים, אבל הוא לא עושה את זה בצורה שעושה את זה הערכאה הדיונית, למיטב הבנתי.
דוד רותם: אין זמן.
דוד רותם: יש שביתה.
דוד רותם: את מבינה, לא מפנים אשפה.
דוד רותם: ואת רוצה לשמוע ראיות ויש לך זמן.
לאה גליקסמן: בסכסוך קיבוצי, בכל מקרה, שמיעת ראיות זה רק ברשות בית-הדין.
לאה גליקסמן: יש תקנות סדר הדין בסכסוך קיבוצי שמגבילות גם בבית-הדין האזורי, לא רק בבית-הדין הארצי.
לאה גליקסמן: בסכסוך קיבוצי גם בבית-הדין האזורי וגם בבית-הדין הארצי, יש כללים אחרים לשמיעת ראיות.
לאה גליקסמן: זה רק ברשות בית-הדין.
לאה גליקסמן: אז כך שאין הבדל.
לאה גליקסמן: החוק - - - עבודה קבע איזשהו הסדר ייחודי של חלוקה בין בית-הדין הארצי כערכאה ראשונה, ובית-הדין האזורי כערכאה שנייה.
לאה גליקסמן: הסכסוכים שמדובר עליהם – אני אפילו הייתי אומרת שטכנית הם הסכם קיבוצי מיוחד, כמו למשל מערכת הבריאות.
לאה גליקסמן: בגלל שאין ארגון מעבידים במערכת הבריאות, אלא יש המדינה, קופת-חולים, הדסה, וכמה קופות – אם הם היו מקימים ארגון מעבידים במערכת הבריאות, אז היה הסכם קיבוצי כללי ונכנס לבית-הדין הארצי לפי סעיף 25(1).
לאה גליקסמן: מכיוון שהם, או המוסדות להשכלה גבוהה, למשל, משיקולים שלהם, לא מקימים ארגון מעבידים, אלא הם חותמים – אנחנו קוראים לזה: הסכם קיבוצי פלורלי.
לאה גליקסמן: זה אפילו לא הסכם קיבוצי מיוחד.
לאה גליקסמן: הוא לא מוגדר בחוק הסכמים קיבוציים אבל זה סוג אחר של הסכם קיבוצי.
לאה גליקסמן: זה איזשהו עניין טכני.
לאה גליקסמן: זה שסכסוך הרופאים הוא סכסוך ארצי כמו כל השביתות הגדולות במשק, זה היה ברור.
לאה גליקסמן: בגלל שטכנית זה הסכם קיבוצי מיוחד ולא כללי, אז לכאורה הסמכות היא לבית-הדין האזורי.
דוד רותם: אם זה על-פי בקשה של בא הדין או של היועץ המשפטי לממשלה - -
לאה גליקסמן: אין התנגדות.
אורית זוארץ: תיכף נעשה עוד התייעצות ונודיע.
אורית זוארץ: אבל אני מודה שלי באופן אישי זה נראה נכון וראוי.
דוד רותם: אני לא מבין, אַת ועדת שרים לענייני חקיקה?
אורית זוארץ: אבל זה מסוג הגמישויות שוועדת שרים לענייני חקיקה כן נותנת לדרג המשפטי - -
דוד רותם: אה, טוב לדעת.
אורית זוארץ: - - להבדיל מהשאלה איזה שרים יהיו מעורבים בנושא הזה - -
נעמה מנחמי: האם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה או שר הרווחה יהיה.
אורית זוארץ: - - יש פערים בנושא הזה, אני מוכרחה לומר.
נעמה מנחמי: אני אשמח שתתייחסו במסגרת הדיונים הפנימיים שלכם על הנושא של "מיוזמתו", גם על השאלה של "לפני תחילת הדיון או במהלכו" ועד לאיזה שלב אפשר לעשות את זה.
נעמה מנחמי: כי החשש שלי הוא - -
אורית זוארץ: אחרי שמיעת ראיות, יכול להיות.
נעמה מנחמי: אתה רואה לקראת סוף הדיון שההרכב לא לטובתך, אז פתאום תיזכר להקפיץ את זה, לבקש את זה - -
דוד רותם: אבל צריך שהנשיא יחליט לעשות את זה.
דוד רותם: זה שאני ביקשתי זה לא אומר כלום.
נעמה מנחמי: אבל לא ראוי שיתחילו לעכב דיונים בשאלות איזה מותב ידון בזה, רק מאחר שאני חשה שבית-הדין לא הולך לקראתי וזו ההזדמנות שלי לנסות לארגן מחדש את הקלפים על-ידי זה ש - -
אורית זוארץ: אני מוכנה למפות את זה בעיקר לעניין שמיעת הראיות.
אורית זוארץ: אם כבר רוצים לשמוע עדויות - -
דוד רותם: עזבו רבותי, אם זה שביתה במשק אז אני מבטיח שהיועץ המשפטי יבקש את זה לפני תחילת הדיון, כדי שיגיעו שר האוצר וזה ויתפסו את שני הראשים וינפצו.
נעמה מנחמי: לכן אין קושי עם זה ש - -
אורית זוארץ: אני נוטה להסכים, וכמו שציינה בצדק השופטת גליקסמן, זה משהו שבגלל הגדרות חדות נופל במקום הלא-נכון.
אורית זוארץ: אבל עניינית, כשהיינו חושבים מה החלוקה הנכונה, היינו שמים את זה בבית-הדין הארצי.
אורית זוארץ: פשוט, טכנית זה לא נופל בתוך ההגדרה וזה איזשהו תיקון טעות כזה.
נעמה מנחמי: אנחנו בסעיף 26 – ערעור לפני בית-הדין הארצי.
נעמה מנחמי: לא דילגתי על משהו?
קריאה: איזה עמוד?
נעמה מנחמי: זה מתחיל מסוף עמוד 13.
נעמה מנחמי: "26.
נעמה מנחמי: ערעור לפני בית הדין הארצי: (א) פסק דין של בית דין אזורי לפי סעיף 24(א) ניתן לערעור לפני בית הדין הארצי; כל החלטה אחרת של בית דין אזורי ניתנת לערעור אם נתקבלה רשות לכך מנשיא בית הדין הארצי או סגנו או שופט של בית הדין הארצי שנתמנה לכך על-ידי הנשיא.
נעמה מנחמי: רשות כאמור בסעיף קטן זה, לגבי החלטה אחרת, תינתן אם שוכנע בית הדין כי אם הערעור על ההחלטה יידון במסגרת הערעור על פסק הדין ולא באופן מיידי, יהיה בכך כדי להשפיע באופן ממשי על זכויות הצדדים או שעלול להיגרם לצד להליך נזק של ממש, או שעלול להתנהל הליך מיותר או בדרך שגויה.
נעמה מנחמי: (א1) על אף הוראות סעיף קטן (א), לא תינתן רשות ערעור על סוגי החלטות ששר המשפטים קבע, בצו, בהתייעצות עם שר התעשייה המסחר והתעסוקה, ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; נקבע סוג החלטה בצו כאמור, יחול הצו על החלטה שהתקבלה לאחר תחילתו .
נעמה מנחמי: [עדיין אין רשימה]" – אבל אפשר לקבל איזשהו מושג כללי לגבי הרשימה - -
קריאה: - - - יש נוסח מוצע.
נעמה מנחמי: יש לכם כבר - - -?
דארין דניאל: יש לנו כבר נוסח, כן.
דוד רותם: ההתייעצות כבר התקיימה?
דוד רותם: נו, אז קודם כל תקיימו התייעצות.
דוד רותם: אל תגידו לי על רשימה בלי התייעצות.
דוד רותם: אני לא מוסמך לאשר אותה, אפילו אם אני רוצה.
קריאה: לא, ברור.
נעמה מנחמי: בכל מקרה מדובר בתיקון זהה, אפשר להגיד אפילו, לא דומה אלא זהה, לתיקון שנעשה בחוק בתי-המשפט.
נעמה מנחמי: הוועדה כבר דנה והחליטה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שאין קושי מיוחד.
נעמה מנחמי: "סעיף (ב): פסק דין של בית דין אזורי לפי סעיף 24(ב) ניתן לערעור לפני בית הדין הארצי; בערעור כאמור ידון בית הדין הארצי בשלושה שופטים בלבד, ויחולו בו סדרי הדין ודיני הראיות החלים בערעורים פליליים בבית משפט.
נעמה מנחמי: " – זה לא תוקן - -
לאה גליקסמן: אבל יש אופציה למותב מורחב גם בערעור פלילי ב-20(א1) פסקה (2).
לאה גליקסמן: זה פשוט הופיע בהרכב המורחב.
לאה גליקסמן: אבל זה מוסדר שיהיה הרכב מורחב גם בזה.
אורית זוארץ: הקראת את זה קודם, דיברנו על זה.
אורית זוארץ: על שלושה שופטים בלבד.
נעמה מנחמי: כשקראתי את זה עכשיו אז כבר ראיתי – אבל מאחר שכבר התחלתי אז נסיים.
נעמה מנחמי: "(ג) פסק דין בערעור לפי סעיף קטן (ב) דינו לענין ערעור נוסף כדין פסק דין של בית משפט מחוזי בערעור פלילי.
נעמה מנחמי: " אורית, אנחנו דיברנו על פליליים.
נעמה מנחמי: אולי נמשיך לדבר על זה אחר כך.
נעמה מנחמי: על נושאים פליליים בבית-הדין באופן כללי.
דוד רותם: לא היום.
נעמה מנחמי: אבל נדבר על זה אחר כך.
נעמה מנחמי: סעיף 27, סמכויות רשם – ההצעה כאן לעניין סמכויות רשם היא בגדול הצעה של הרחבת הסמכויות, הגדלת הסכומים ועוד דברים כפי שיפרטו לנו כאן משרד המשפטים.
נעמה מנחמי: השאלה העיקרית שלי בנושא, לפני שאנחנו קוראים את הנוסח, היא אם אנחנו עושים השוואה להרחבת סמכות הרשמים כפי שעשינו לגבי רשמים בבתי-המשפט הרגילים, מדוע לא להגדיר אותם כפי שהוועדה הכריעה לגבי רשמים, להגדיר אותם כרשם בכיר - -
נעמה מנחמי: אתה נותן להם סמכויות כפי שנתת שם.
דוד רותם: אני נותן להם סמכויות, אבל לא רוצה להגדיר אותם כרשמים בכירים.
קריאה: אבל פה יש להם - - -
קריאה: זה גם קיים - -
דוד רותם: לא, תעזבו.
דוד רותם: רבותי, אתם יודעים, רשם בכיר זה שיגיש בקשה ויבוא לוועדה – תודה רבה.
נעמה מנחמי: אתה נותן כאן סמכויות מאוד רחבות - -
אורית זוארץ: אז רק נדמה לך שזו הרחבה גדולה.
אורית זוארץ: כי בעצם מ-41 ל-50, ועוד שתי סמכויות נלוות - -
לאה גליקסמן: שתי עילות.
לאה גליקסמן: שתי עילות תביעה.
אורית זוארץ: - - שכמובן, רק בסכומים הנמוכים - -
נעמה מנחמי: כמה תביעות מתוך התביעות היום הן עד 50,000 שקלים בבתי-הדין לעבודה?
לאה גליקסמן: אני אגיד לך.
לאה גליקסמן: זה לא ייתן אינדיקציה כמה תביעות עוברות לסמכות רשם.
לאה גליקסמן: כי גם אם תביעה היא עד 50,000 אבל היא כוללת 10,000 ש"ח פיצוי על עוגמת נפש, אז זה לא יעבור לרשם.
לאה גליקסמן: המבחן של סמכות רשם הוא כפול, הוא גם עילה וגם סכום.
לאה גליקסמן: בבית-הדין לעבודה רשמים היו מוסמכים לדון בשכר עבודה לפי "חוק הגנת השכר" מאז הקמתו.
לאה גליקסמן: למעט שני סעיפים בתוספת החמישית, כל הדברים האחרים הם שכר עבודה לפי "חוק הגנת השכר".
דוד רותם: בבית-הדין לעבודה, הלוואי ש-90% מהתיקים ילכו לרשמים.
דוד רותם: סליחה, השופטת.
נעמה מנחמי: וזה למה?
נעמה מנחמי: אני פשוט לא מבינה.
דוד רותם: כי הרשמים "גומרים" תיקים.
דוד רותם: הם עובדים שם מהר.
דוד רותם: אין בלבולי ראש, אין נציגי ציבור, אין כלום.
דוד רותם: יושבים, נכנסים, "גומרים" את התיק ושלום על ישראל.
אורית זוארץ: בשביל שאת תהיי רגועה – זה שוליים מאוד קטנים.
אורית זוארץ: קורה לא אחת – והשופטת גליקסמן יודעת להגיד את זה בצורה יותר מדויקת ממני – שהסכסוך הוא מעורב, ויש בו נגיד את הנושאים שכבר היו קודם לכן בסמכות, ואז נכנס בסכומים מאוד נמוכים - -
לאה גליקסמן: אני אתן לך דוגמה.
לאה גליקסמן: עובד שעבד חצי שנה, והוא בא ותובע שכר עבודה מולן, פדיון חופשה, ולא נתנו לו הודעה מוקדמת.
לאה גליקסמן: פיצוי על הודעה מוקדמת לעובד שעבד שישה חודשים הוא שכר של שישה ימי עבודה.
לאה גליקסמן: בשביל הצ'ופצ'יק בתביעה הזאת, של השכר של שישה ימי עבודה, אני צריכה להעביר את זה למותב.
לאה גליקסמן: הרעיון היה לאחד את התיקים האלה אצל הרשמים, שעל שתי עילות נפוצות, והסכומים הם – רשם גם ככה לשכר עבודה, יש לו סמכות היום עד 41,000.
לאה גליקסמן: השינוי הוא לא מהותי כמו שזה נראה.
אורית זוארץ: שינוי קטן.
נעמה מנחמי: טוב, נקרא את הנוסח המוצע.
נעמה מנחמי: מאחר שמוצע לתקן בכמה סעיפים, נקרא כבר הכול.
נעמה מנחמי: "(א) סמכויותיו ותפקידיו של הרשם וערעור על החלטותיו יהיו בהתאם לסעיפים 1)90 ,89 ,88 ,87 ,86)" – אני מניחה שזה אמור להיות הפוך איכשהו – "עד 101 ," – יש פה עוד רשימה של סעיפים, מאחר שאנחנו לא נוגעים, נוותר על זה – "בתיאומים ובשינויים המחוייבים לפי הענין.
נעמה מנחמי: ב) (1) בנוסף לאמור בסעיף קטן (א) תהיה גם לרשם הסמכות הנתונה לבית דין אזורי בתובענות לשכר עבודה כמשמעותו בחוק הגנת השכר" - -
דוד רותם: מה שכן, את כל המספרים האלה צריך למספר נכון.
קריאות: כן, רצוי.
נעמה מנחמי: "תשי"ח-1958, ובתובענות לקצבה כמשמעותה בחוק האמור, למעט תובענות שענינן עצם הזכאות לקצבה," – קודם לכן היה: "אם שכר העבודה או הקצבה אינם עולים על 39,200", אבל אני מניחה ש-41 זה מאחר ש - -
לאה גליקסמן: זה פשוט מתעדכן כל הזמן לפי מדדים.
נעמה מנחמי: "וכן בכל תובענה כספית אחרת שבין עובד למעבידו שעניינה הזכויות שהעובד זכאי להן עקב עבודתו, לפי חוק או לפי צו הרחבה כמשמעותו בחוק הסכמים קיבוציים, התשי"ז – 1957, המנויים בתוספת החמישית, ובלבד שסכום התובענה אינו עולה על 50,000 שקלים חדשים" "עקב עבודתו" זה גם, לדוגמה, השאלה אם הוא היה עובד בכלל?
לאה גליקסמן: כן.
נעמה מנחמי: וזה - - - רשם?
נעמה מנחמי: כלומר, השאלה אם הבן-אדם היה עובד או - -
אורית זוארץ: זו שאלה אינצידנטלית.
לאה גליקסמן: זו שאלה אינצידנטלית.
לאה גליקסמן: גם היום הוא עושה אותה.
אורית זוארץ: כשהוא מבקש שכר והתשובה היא: הוא לא עבד, אז היא מתבררת.
אורית זוארץ: אבל זה המצב גם היום.
דוד רותם: היום זה עד 41,000 שקל ומתעוררת השאלה, אז אתה מכריע ביניהם.
נעמה מנחמי: לא, היום זה היה יותר מצומצם.
אורית זוארץ: היום זה גם שכר עבודה.
לאה גליקסמן: זה שכר עבודה, זה מתעורר כשאלה אינצידנטלית.
דבורה אליעזר ספיר: סליחה.
דבורה אליעזר ספיר: המבחן הוא אותו מבחן של "חוק הגנת השכר", מכיוון שב"חוק הגנת השכר" השכר מוגדר לרבות כמה דברים שמקבל העובד עקב עבודתו.
דבורה אליעזר ספיר: כדי להכניס סכומים נוספים שיכול להיות ולא יוגדרו כשכר, אז זה נכון לכתוב: "תשלומים נוספים שקיבל העובד עקב עבודתו".
דבורה אליעזר ספיר: כלומר, זה בא ברצף עם ההגדרה שב"חוק הגנת השכר" - - -.
דבורה אליעזר ספיר: אז ככה צריך לקרוא את זה, לדעתי.
נעמה מנחמי: "ובלבד שסכום התובענה אינו עולה על 50,000 שקלים חדשים, והחלטת בית הדין האזורי בערעור על החלטת הרשם לפי סעיף קטן זה תהיה נתונה לערעור נוסף ברשות לפני בית הדין הארצי בשאלה משפטית; הרשות יכול שתינתן בגוף החלטת בית הדין האזורי או מאת נשיא בית הדין הארצי או סגנו.
נעמה מנחמי: רשם בית דין אזורי רשאי לתת צו המחייב מעביד למסור לעובד מסמכים שחובה על מעביד להנפיק על פי חוק" – ואני ביקשתי שנכין איזשהו טופס להנגיש את הדבר לציבור וגם כדי שלוועדה יהיה ברור מה בדיוק נכנס בתוך סעיף (2) הזה.
לאה גליקסמן: הבעיה היא שהמסמכים משתנים.
דוד רותם: כל שבוע.
לאה גליקסמן: אני לא בטוחה שכדאי לעשות רשימה, כי אז - -
נעמה מנחמי: אני לא רוצה להכניס את הטופס כתוספת.
נעמה מנחמי: אבל הייתי שמחה שאדם שמגיע לבית-הדין, בוודאי כשהוא אינו מיוצג, שיהיה לו טופס.
נעמה מנחמי: כמו בהוצאה לפועל, שמסמנים איקסים במקומות של מה אני מבקש בעצם.
לאה גליקסמן: בתקנות סדר הדין שלנו יש טופס תביעה לשכר מולן וטופס תביעה לפיצויי פיטורים.
לאה גליקסמן: יש לנו טפסים כאלה בתקנות, ואנשים מגישים על טופס.
לאה גליקסמן: יש לנו כרגע ועדה שעובדת על תיקון תקנות סדרי הדין.
לאה גליקסמן: אולי אפשר שיהיה טופס כזה, להוסיף לטפסים האלה ולעשות את זה בצורה מסודרת, שיישבו ויחשבו איזה נושאים יש.
נעמה מנחמי: מי אחראי על זה?
לאה גליקסמן: אני לא זוכרת.
לאה גליקסמן: יש ועדה שעובדת על תיקון סדרי דין.
קריאה: להציף את זה בפניה.
נעמה מנחמי: "(ב1) שר המשפטים ושר העבודה והרווחה," – שזה יהפוך להיות: התעשייה, המסחר והתעסוקה – "בהתייעצות עם נשיא בית הדין הארצי, עם ארגון העובדים המייצג את המספר הגדול ביותר של עובדים במדינה ועם ארגונים ארציים של מעבידים שלדעת השרים הם יציגים ונוגעים בדבר ובאישור ועדת החוקה של הכנסת, רשאים בצו להגדיל את הסכום הנקוב בסעיף קטן (ב); תובענה לשכר עבודה או לקצבה או תובענה כספית אחרת כמשמעותה בסעיף קטן (ב) להגדלת הסכום כאמור" - -
אורית זוארץ: "תובענה כספית אחרת להגדלת הסכום כאמור".
נעמה מנחמי: להגדלת הסכום כאמור הוסיפה לסמכותו של רשם?
נעמה מנחמי: מוסיפה לסמכותו?
נעמה מנחמי: משהו כאן בסעיף לא - -
אורית זוארץ: יש פה איזו בעיה.
קריאה: כן, בואי נראה בנוסח.
קריאה: הנה הנוסח המקורי.
נעמה מנחמי: אולי זה טעות של האתר שממנו לקחתי את זה.
קריאה: זה קיים גם בחוק.
נעמה מנחמי: נראה לי שזה צריך להיות: "המוסיפה לסמכותו של הרשם".
נעמה מנחמי: שחסרה שם מ"ם.
קריאה: כן, זה המשמעות בעצם.
נעמה מנחמי: "וערב תחילתו של הצו היתה תלויה ועומדת לפני בית דין אזורי לעבודה, ולא החלו בשמיעת עדים, רשאי שופט של בית הדין להעבירה לדיון לפני רשם.
לאה גליקסמן: הרעיון הוא שאם גדל הסכום, אז אפשר להוריד.
אורית זוארץ: אני מניחה שאת צודקת, שרק מ"ם חסרה שם.
נעמה מנחמי: "(ב2) תובענה לשכר עבודה הכוללת פיצוי הלנת שכר כמשמעותו בסעיף 17 לחוק הגנת השכר, תשי"ח-1958 וכן תובענה לקצבה הכוללת פיצוי הלנת קצבה כמשמעותו בסעיף 16 (ג) לחוק האמור, יראו לענין הסכום הנקוב בסעיף קטן (ב) כאילו לא כלול בה פיצוי כאמור.
נעמה מנחמי: (ב3) שר המשפטים רשאי, בצו, בהסכמת שר התעשייה המסחר והתעסוקה, לאחר התייעצות עם נשיא בית הדין הארצי ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, לשנות את התוספת החמישית.
נעמה מנחמי: " – שכוללת את העניינים ש - -
ענבל רונן: החוקים לפיהם רשם יכול לפסוק זכויות לעובד.
נעמה מנחמי: הנוסח כפי שהוא – הערות?
נעמה מנחמי: אנחנו גם שינינו, שימו לב ל"אישור ועדת החוקה", ולא "העבודה והרווחה", לגבי הגדלת הסכום.
דוד רותם: אני לא הייתי מסכים.
נעמה מנחמי: זה תיקון שלהם בעצם, זה תיקון שאתם הצעתם - - -
דוד רותם: אני רואה שב(ב1) את שינית מ"וועדת העבודה והרווחה" ל"וועדת החוקה".
נעמה מנחמי: ב(ב1)?
נעמה מנחמי: איפה זה?
נעמה מנחמי: לא, אל"ף זה 2, ובי"ת, לא אני שיניתי.
נעמה מנחמי: זה הממשלה שינתה, אני חושבת.
אורית זוארץ: זה אנחנו.
אורית זוארץ: אנחנו שלמים עם הבקשה.
נעמה מנחמי: זה גם נכון.
נעמה מנחמי: לא? יש דברים שעדיין צריכים להיות אצלנו.
דוד רותם: הכול צריך להיות בעבודה והרווחה.
דוד רותם: כל החוק הזה היה צריך להיות בעבודה והרווחה.
נעמה מנחמי: גם הוצאה לפועל אני חושבת שכדאי להעביר לעבודה והרווחה.
דוד רותם: לא, הוצאה לפועל עובר למעמד האישה.
דוד רותם: יחד עם כמה חוקים שאני מעביר - -
נעמה מנחמי: יחד עם הקודיפיקציה האזרחית.
דוד רותם: שזה עובר למדע.
נעמה מנחמי: אז אין הערות?
נעמה מנחמי: לא, לא סיימנו.
נעמה מנחמי: לא כל כך מהר.
נעמה מנחמי: אתם גם חייבים לנו כמה תשובות.
נעמה מנחמי: אז ניאלץ ממילא להתכנס.
אורית זוארץ: חמש דקות, ואנחנו יכולים לתת לכם את התשובות על שתי השאלות.
דוד רותם: כי אני הזמנתי את מקלב.
נעמה מנחמי: מה, להצבעות?
דוד רותם: כן, יש לו הסתייגות.
דוד רותם: יש לו הסתייגות אחת.
אורית זוארץ: חמש דקות, ואנחנו נותנים לכם את שתי התשובות.
נעמה מנחמי: "39.
נעמה מנחמי: תחולת הוראות סעיפים 68 עד 81" – נמחק ה"רישה" – "82(ב) ו-82א לחוק בתי המשפט, ותקנות שהותקנו לפי סעיף 73 לחוק האמור יחולו על בית-הדין בשינויים המחוייבים, אלא שסמכות נשיא בית המשפט העליון לפי הסעיפים האמורים, למעט הסמכות לפי סעיף 72, תהיה מסורה לנשיא בית הדין הארצי, ולענין סעיף 77 לאותו חוק יהיה בית-הדין מוסמך לדון רק בתובענות שבתחום סמכותו העניינית.
נעמה מנחמי: " אני קצת אבדתי, אבל בואו נעצור שנייה ב-81 רישה ו-82.
נעמה מנחמי: מה ההסבר?
דוד רותם: לא זה בסדר גמור.
דוד רותם: רק 82(ב).
לאה גליקסמן: כן, רק 82(ב).
לאה גליקסמן: שיהיה פורמלי שמנהל בתי-המשפט - - -
דוד רותם: כי אחרת יהיה צריך גם בדברים האלה עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה, ועם זה.
אורית זוארץ: אל"ף, הוא סעיף שעסוק בין היתר למשל במינוי של מנהל בתי-המשפט.
אורית זוארץ: שזה משהו כללי לגבי כולם.
נעמה מנחמי: אוקיי, וב-81 רישה מה מופיע לנו?
נעמה מנחמי: מוצע להוריד את המילה "רישה".
לאה גליקסמן: כי זה היה טעות.
לאה גליקסמן: כל 81 צריך לחול בבית-הדין עם התיקון טעות סופר.
לאה גליקסמן: זה פשוט היה טעות, ה"רישה" היה טעות.
לאה גליקסמן: כנראה זה איזשהו גלגול קודם שלא עשו התאמה.
נעמה מנחמי: סעיף 43, ביצוע ותקנות – אני אשמח לקרוא אותו כדי שנראה שאין דברים שראוי שיבואו בפני ועדה.
דוד רותם: כל התקנות האלו ראוי שיבואו בפני ועדת העבודה והרווחה.
אורית זוארץ: אנחנו מוכנים, לא זאת ולא זאת.
אורית זוארץ: זה מה שאנחנו מציעים כי זה המצב שקיים כיום.
דוד רותם: זה שאתם לא רוצים שיבדקו את התקנות, אני יודע.
אורית זוארץ: זה המצב הקיים היום לגבי כל סדרי הדין.
אורית זוארץ: לא רק לגבי - -
נעמה מנחמי: נכון להיום, תקנות 9 ו-10 הם באישורה של ועדת החוקה,
נעמה מנחמי: חוק ומשפט, אבל בואו נחזור אחורה ונקרא אותם רק למען הסדר הטוב.
נעמה מנחמי: סעיף 43: " "(א) שר המשפטים ושר העבודה ממונים על ביצוע חוק זה והם רשאים להתקין תקנות בכל ענין הנוגע לביצועו.
נעמה מנחמי: שר המשפטים רשאי, לאחר התייעצות עם שר העבודה, להתקין תקנות בדבר סדר הדין בבית הדין, לרבות תקנות בדבר ערעורים וכן תקנות בדבר - (1) מועדים לישיבות הרגילות של בית הדין; (2) פרסום פסקי דין; (3) אגרות בית דין ופטור מהן;" אז אגרות ממילא צריכות להגיע לועדת החוקה דרך חוק בתי-המשפט?
לאה גליקסמן: אגרות עובר את משרד האוצר.
נעמה מנחמי: אז יכול להיות שראוי, כמו שאגרות רגילות לפי חוק בתי-המשפט - -
דוד רותם: ראוי אולי שנשלח את זה לוועדת הכספים.
נעמה מנחמי: זה הולך או לכספים או לחוקה.
נעמה מנחמי: השאלה היא למי מהם זה הולך.
דארין דניאל: זה תמיד מגיע לכאן, תקנות האגרות.
דוד רותם: - - - שזה ילך לאן שזה רוצה.
דוד רותם: ששר המשפטים ושר האוצר יחליטו יחד עם שר התעשייה, המסחר והתעסוקה לבד על כל ההוצאות.
נעמה מנחמי: לא, זה לא יכול להיות.
נעמה מנחמי: השאלה אם בסופו של דבר זה כספים או חוקה.
נעמה מנחמי: בחוקה נידונות ועדות לפי חוק בתי-המשפט כל התקנות שעניינן אגרות.
נעמה מנחמי: אז למה שגם זה לא יהיה?
דוד רותם: זה ילך ממילא כי זה אגרות בית-דין.
דוד רותם: זה הולך דרך חוק בתי - -
נעמה מנחמי: אני לא בטוחה שזה מסודר.
נעמה מנחמי: אני חושבת שראוי להסדיר - -
דארין דניאל: בדרך כלל זה מגיע.
קריאה: פשוט תמיד נגרר אחרי - -
דארין דניאל: זה תמיד נגרר עם בתי-משפט רגילים - -
נעמה מנחמי: אז בוא נבהיר את זה - -
דוד רותם: טוב, תבהירי את זה.
דוד רותם: מי שחושש שלא תהיה לו עבודה - -
נעמה מנחמי: זה החשש העיקרי שלי.
דוד רותם: קדימה, קדימה.
נעמה מנחמי: "(4) הטלת הוצאות משפט, הערכתן וקביעת שכר טרחה של עורכי הדין ששופט או רשם רשאים להקציב להם בעד פעולותיהם לפני בית הדין;"
דוד רותם: "(5) סעד משפטי; (6) תשלום לנציגי ציבור; (7) דמי נסיעה, אוכל ולינה ושכר בטלה של עדים; (8) הארכת מועדים לעשיית דבר שבסדרי דין או שבנוהג, אף אם נקבעו בחיקוק.
דוד רותם: (9) קביעת שיעורי התשלומים שרשאי בית דין או רשם לחייב בהם בעל דין בהליך אזרחי עבור רישום פרוטוקול הדיון, בין ידנית ובין במכשיר הקלטה או באמצעים אחרים" - -
נעמה מנחמי: זה ללא אישור ועדה?
נעמה מנחמי: אה, לא, זה כן.
נעמה מנחמי: אז 9 ו-10 הם ממילא כבר באישור הועדה.
דוד רותם: "(להלן - התשלומים), לרבות - (1) סוגי ההליכים בהם ניתן להטיל את התשלומים; (2) דרכי גביית התשלומים; (3) מועדי הטלתם; (4) התחשבות ביכולתו הכספית של בעל הדין; (10)
דוד רותם: קביעת אגרה מיוחדת שתיועד למימון רישום פרוטוקולים כדרך שתיקבע בתקנות.
דוד רותם: (ג) תקנות לפי סעיף קטן (ב)(9) ו-(10) טעונות אישורה של ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
דוד רותם: " תודה רבה לכם.
נעמה מנחמי: אז הוספנו את (3).
נעמה מנחמי: זהו.
נעמה מנחמי: היה לכן בקשה לסעיף תחילה כלשהו או משהו כזה?
דוד רותם: אתה רצית איזה הסתייגות, כן?
אורי מקלב: רק בנושא של הוועדות בדיון בנושאים רפואיים.