GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה מולה: אנחנו צריכים לבקש שיגלו יותר מעורבות, אני חושב שאנחנו צריכים לדרוש דרישה מוסרית שאכיפת החוק ביהודה ושומרון צריכה להיות שוויונית.
שלמה מולה: כמו שאוכפים את החוק בתוך הקו הירוק – אנשים מעבר לקו הירוק לא יכולים לקבל שום פריבילגיה, שום דבר.
שלמה מולה: שיהיו חלוצים, יגדירו אותם איך שיגדירו, חוק הוא חוק, כולם שווים בפני החוק.
שלמה מולה: ולכן אני חושב שבן-אדם שלא מזדהה, לא נותן את תעודת הזהות שלו, ולא מוכן להגיד איפה הוא גר, ויודעים שיש סבירות שהוא עשה עבירה, אני חושב שאם אדם כזה משתחרר ולא דורשים ממנו להישאר במעצר, אז זה דורש אפילו תיקוני חקיקה.
שלמה מולה: זה דבר בלתי נסבל.
שלמה מולה: הדבר דומה למישהו שנוסע בכביש 6 ללא תעודות, לא יודעים מי זה, המשטרה לא תעצור אותו?
שלמה מולה: זה בדיוק אותו דבר.
שלמה מולה: או כל עבריין, סוחר סמים, אם יתפסו אותו עם סם, אז מה, ישחררו אותו?
שלמה מולה: זכות השתיקה היא זכות יסודית כדי לא להפליל את עצמם, אבל להזדהות, לדעת מאיפה באת, מי אתה, אם אתה אזרח ישראלי.
שלמה מולה: היום יש 50,000 אריתראים, אתיופים, סודנים, שמסתובבים, ותראו איפה אנחנו נמצאים, הפכנו להיות "מדינת בננות", זה לא יכול להיות.
דוד רותם: נכון - - - אחרת היו תופסים אותם ומגרשים אותם.
שלמה מולה: דבר אחרון, אני מבקש ממך אדוני היושב-ראש, שבצורה תרבותית כמו בדיון שקיימנו, יהיה המשך דיון על אכיפת החוק.
שלמה מולה: כי זה דבר שהוא לא רק לוועדת החוץ והביטחון, אני חושב שזה דבר שנוגע למשטרת ישראל, למשרד ראש הממשלה, וגם לגופים אזרחיים אחרים.
שלמה מולה: אנחנו צריכים להגיע להרתעה אפקטיבית ביותר מול העבריינים, ואני דווקא לא בין אלה שמבקרים את אנשי המקצוע.
שלמה מולה: אני חושב שהם עושים את עבודתם, הם ראויים לכל שבח, ולא יכול להיות שאת הקיטור שלנו נוציא עליהם.
שלמה מולה: אבל אנחנו צריכים לבקש ולדרוש מכם להיות הרבה יותר אפקטיביים ולהציע לשרים הממונים שלכם – אם יש מהכלים הקיימים שלא מספקים אתכם כדי לאכוף את החוק באמת, אנא תאמרו את זה למי שצריך להגיד.
דוד רותם: אתה לא רוצה להוציא עליהם, אתה רק נותן להם עצות.
שלמה מולה: אני לא מוכן להשתתף בפסטיבל הביקורת עליהם.
שלמה מולה: אבל אם הכלים הקיימים שהממשלה נותנת, ושהכנסת נותנת, לא מספיקים, מוטב שיגידו: הכלים הקיימים לא מספיקים לנו כדי להביא אנשים לדין.
שלמה מולה: לא ביקשתי שייתנו לנו עצות בשידור ישיר לוועדת החוקה, חוק ומשפט, שייתנו את זה לשרים.
דוד רותם: כן, חבר הכנסת אלדד.
אריה אלדד: מספר חברי כנסת בדיון היום השמיעו האשמות לא פשוטות כלפי גורמי אכיפת החוק ביהודה ושומרון – גם בתחום אכיפת יתר, גם על רקע של איוש יתר של שוטרים לנפש בהשוואה למחוזות אחרים ביהודה ושומרון – ויחד עם זאת, כולנו מצרים על כך, או קבלנו על כך, שבנושא החמור שעסקנו בו, של פעולות "תג מחיר", אין הגשת כתבי אישום ואין הרשעות.
אריה אלדד: לא שמעתי בדיון הזה, לצערי, תשובות מספקות מצד גורמי אכיפת החוק לשאלה למה זה קורה.
אריה אלדד: שמענו על קשיים, אבל זה נשמע יותר כמו תירוצים מאשר סיבות.
אריה אלדד: זה מסביר לי את התסכול של גורמי אכיפת החוק, כי מופנית כלפיהם ביקורת על אוזלת יד, ולכן הם נזקקים או נדחקים לפינה, ומיישמים אמצעים שהם בעליל לא דמוקרטיים, שהם בעליל פוגעים בזכויות אדם בסיסיות.
אריה אלדד: כי בהיעדר אפשרות להביא כתבי אישום והרשעות, נזקקים לצעדים מינהליים שבשורה התחתונה – למרות הוועדה "מטעם", והערר שם – עם יד על הלב, כולכם יודעים שאדם לא יכול להתגונן מפניהם באופן יעיל.
אריה אלדד: הוא לא יכול להשמיע את טענותיו כי חומר החקירה אינו גלוי בפניו.
אריה אלדד: כאשר אנחנו נגררים למחוזות הלא-דמוקרטיים והפוגעים בזכויות אדם, או למחוזות ההזויים לגמרי, הזויים לגמרי, של הטחת כתבי אישום בריגול, אני מצטער לומר שהשורה התחתונה היא שיש כאן צירוף של אוזלת יד מצד אחד, וכתוצאה ממנה היגררות למחוזות של פגיעה קשה בזכויות אדם יהודי ביהודה ושומרון.
אריה אלדד: ולכן, שיתחילו לעבוד יותר טוב.
אריה אלדד: אבל שיביאו כתבי אישום, שיביאו מעצרים.
אריה אלדד: לא מעצרים מינהליים ולא צווי הגליה מינהליים, ואת המרגלים חפשו במקומות אחרים.
דוד רותם: רבותי, אנחנו ננסח הצעת החלטה, נעביר לחברי הכנסת ונקיים הצבעה בתאריך אחר.
דוד רותם: חוק הפטנטים תיקון 12.
דוד רותם: אנחנו נמשיך לקרוא את החוק.
דוד רותם: גמרנו את סעיף 16, הגענו ל-16א.
דויד גילת: ברשות אדוני אבקש את רשות הדיבור לזמן קצר.
דויד גילת: אני עורך דין ואני רוצה לציין שאני נמצא כאן היום בשני כובעים: בכובע אחד אני מחליף את חברי רן ברקת, שהיה כאן בדיון שעבר, מטעם הפארמה.
דויד גילת: אבל אני כאן מופיע בכובע אחר, של מייצג את איגוד תעשיות התוכנה והאלקטרוניקה בישראל, מה שאנחנו קוראים תעשיות הי-טק.
דויד גילת: מכיוון שהארגון הזה לא היה נוכח בדיון הקודם, מר שלמה וקס, מנכ"ל הארגון, היה כאן בדיון של שבוע שעבר והיום הוא לא יכול היה להגיע וביקש ממני להביא את העמדה הכללית, אם יותר לי, בקצרה.
דוד רותם: אני הולך קדימה, אני לא הולך אחורה.
דוד רותם: אצלי לא חוזרים אחורה.
דוד רותם: אצלי גומרים דיון, גומרים סעיפים והולכים הלאה.
דוד רותם: אם אני אתן כל פעם לפתוח ולחזור אחורה – אני לא אגמור את החוק לעולם.
דוד רותם: ולכן, זה שהם לא הגיעו בישיבה הקודמת – בעיה שלכם.
דוד רותם: זה שמר וקס היה פה ודיבר – נרשם והתייחסנו אליו.
דוד רותם: לכן אין מקום לחזור אחורה.
דויד גילת: לא ביקשתי לחזור אחורה.
דויד גילת: רק רציתי להגיד שנמצא כאן גורם שהוא איגוד תעשיות התוכנה, וכשאני אדבר – אני אדבר בשמם.
דויד גילת: זה כל מה שרציתי להודיע.
מיכל חכמי: ברשות אדוני.
מיכל חכמי: הישיבה הקודמת בתיקון מספר 12 הסתיימה בזה שאדוני שלח אותנו ואת הרשות לסדר עניינים טכניים.
מיכל חכמי: הגענו להסכמה בנושא אחד שאולי הרשם יוכל להציג אותה או הממונה על הבוחנים, בקשר להודעה מוקדמת למבקשים או לבאי כוחם, לגבי הפרסום לפי סעיף 16א.
דוד רותם: אנחנו עכשיו בסעיף 16א.
אסא קלינג: כן.
אסא קלינג: אני מציע שנתחיל לדבר על 16א ואז נתייחס לעניין – מה אפשר לעשות ומה נעשה.
דוד רותם: אני מבקש שכל מי שמדבר שיציג את עצמו כדי שבפרוטוקול ידעו מי המדבר.
נעמה מנחמי: אפשר לקרוא שוב את סעיף 16א כדי שכולים יהיו מאופסים עליו.
שמרית גולן: "16א.
שמרית גולן: (א) הרשם יפרסם הודעה באינטרנט, כאמור בסעיף 166א, סמוך ככל האפשר לאחר המועד הקובע, ובה רשימה של בקשות שכל המסמכים הנוגעים להן יהיו פתוחים לעיון הציבור באופן שיורה, ממועד הפרסום ואילך (בסעיף זה – ההודעה); ואולם לא יפרסם הרשם בהודעה כאמור – (1) בקשה אשר סורבה או בוטלה לפני המועד הקובע; (2) בקשה שדבר קיבולה פורסם לפי סעיף 26 לפני המועד הקובע.
שמרית גולן: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), ההודעה לעניין בקשה שהיא בקשה בינלאומית כהגדרתה בסעיף 48א, תפורסם בתוך שלושה חודשים מהמועד שבו קיים המבקש את הוראות סעיף 48ד.
שמרית גולן: (ג) לעניין סעיף זה, "המועד הקובע" - 18 חודשים מיום הגשת הבקשה ללשכה, ולעניין בקשה שנדרש לגביה דין קדימה - 18 חודשים מתאריך הבקשה הקודמת כמשמעותה בסעיף 10(א), או 18 חודשים מתאריך הבקשה הקודמת המוקדמת ביותר כאמור בסעיף 10(ב), לפי העניין.
שמרית גולן: "
הווארד פולינר: אתם רוצים הסבר הקטן לסעיף הזה?
הווארד פולינר: הסעיף הזה הוא לב התיקון.
הווארד פולינר: הוא קובע שהפרסום של הבקשה מתחיל 18 חודשים לאחר הגשת הבקשה.
הווארד פולינר: יש שלושה מסלולים אפשריים להגשת הבקשה.
הווארד פולינר: מסלול אחד: כאשר מבקש הפטנט מגיש את הבקשה רק בישראל, התאריך הקובע הוא התאריך שבו הגיש את הבקשה בישראל.
הווארד פולינר: תוך 18 חודשים הבקשה שלו תתפרסם, זאת אומרת, שלכל העולם תהיה הודעה על הבקשה שלו וגם יאפשר לציבור לעיין בתוך התיק כדי לראות מה יש שם.
הווארד פולינר: זה פתוח לעיון הציבור מהתאריך הקובע.
הווארד פולינר: המסלול השני: אם יש דין קדימה, זאת אומרת שמישהו מגיש קודם בחוץ לארץ ועל סמך זה הוא מגיש בארץ תוך 12 חודשים מהתאריך שהוא הגיש בפעם הראשונה בחוץ לארץ – אז הוא נכנס לשלב הלאומי בשלב זה.
הווארד פולינר: גם הבקשה שלו תתפרסם תוך 18 חודשים מהתאריך הקובע שהוא התאריך שהוא הגיש בחוץ לארץ בפעם הראשונה.
הווארד פולינר: המסלול השלישי: מישהו שמגיש באמצעות Patent Cooperation Treaty.
הווארד פולינר: כשהוא מגיע ל- Patent Cooperation Treaty על-ידי הגשה קודמת בחוץ לארץ ואז נכנס ל-PCT אחרי 12 חודשים – נוכל להסביר את זה מורחב יותר אחר כך – אז הבקשה שלו תתפרסם בישראל תוך שלושה חודשים מהתאריך שהבקשה שלו נכנסה לשלב הלאומי בארץ, שזה עד 33 חודשים אחרי ההגשה שלו ל-PCT.
הווארד פולינר: זה בגדול ההסבר של הסעיף.
זבולון אורלב: 33 חודשים מה-PCT או מהבכורה?
הווארד פולינר: מהבכורה.
דוד רותם: אדוני, לגבי שאלתה של גב' חכמי.
דוד רותם: לא תהיה לנו שום מניעה לתת הודעה למבקש על דבר העלייה לאוויר, דהיינו הפרסום, לפי סעיף 16א, זמן קצר לפני העלייה לאוויר כדי שהוא יידע שתיק הבקשה שלו עומד להיות פתוח לעיון הציבור.
דוד רותם: אני מאמין שזה עונה על הצורך של המבקשים.
טל בנד: אולי הרשם יכול לתת עוד הבהרה, ברשות אדוני.
טל בנד: כמו שמר פולינר אמר, זה לב התיקון.
טל בנד: לב התיקון הוא שהמידע אמור להיות פתוח לעיון הציבור – בקשת הפטנט, תיק הבחינה וכל מה שקורה.
טל בנד: עכשיו, במתכונת שבה מציעים את סעיף 16א, מה שיפורסם זה רשימה עם מספרים של בקשות, כשהמידע עצמו לא מצוי זמין לציבור באינטרנט אלא הוא צריך ללכת ולהגיע אליו.
טל בנד: זה לא ברור מתוך נוסח החוק אם הוא צריך ללכת אליו פיזית ולעיין בתיקים הישנים שבמשרד או אם יש לו קישור באינטרנט .
טל בנד: שוחחנו בעניין הזה עם הרשם והבנו שהוא מצוי בעיצומו של מהלך של העלאת את כל החומר לאינטרנט כדי שהכול יהיה זמין.
טל בנד: אבל זה לא מסתדר כל-כך עם נוסח החוק הנוכחי.
טל בנד: אולי הרשם יוכל להסביר מה התוכניות ואיך אפשר ליישם את זה ולעגן את זה בחוק.
אסא קלינג: השאלה היא אם צריך לעגן את אופן העיון בחוק או בתקנות.
אסא קלינג: אני משאיר את זה לוועדה.
אסא קלינג: כפי שציינתי בדיון הקודם, כוונת הרשות לאפשר את העיון באופן אלקטרוני מלא.
אסא קלינג: כבר הכנו אפיון של אופן העיון שיהיה: את כל הטפסים – טופס הבקשה, את הפרוט, את התביעות, השרטוטים יהיו זמינים לעיון וגם כל התכתובות שהתקבלו מהמבקש והתכתובות שנשלחו אל המבקש, יפויי כוח.
אסא קלינג: כל המסמכים הטכניים יהיו זמינים לעיון באופן אלקטרוני מלא.
אסא קלינג: כפי שציינתי גם כן בדיון הקודם, הרשות אינה ערוכה לעיון פיזי, דהיינו שמבקשים יבואו לעיין בתיקי הפטנטים וזה בהחלט באינטרס של הרשות לאפשר את השרות הזה באופן מקוון מלא.
אסא קלינג: אנחנו בעיצומו של מהלך – במקביל לדיוני הוועדה – על מנת שנוכל לעמוד בלוח הזמנים שייקבע על-ידי הוועדה.
אסא קלינג: נכון לעכשיו, נוכל לעמוד במועד כניסה לתוקף של העלאת המערכת הזו, לאחר סריקה של כל התיקים, ב-1 ביוני 2012.
דוד רותם: מתי זה יקרה, לדעתך?
אסא קלינג: אנחנו נהיה מוכנים להעלות את זה לאוויר כשהמערכת תהיה זמינה לשימוש הציבור ב-1 ביוני 2012.
אורי מקלב: הם ימצאו פטנט איך לעשות את זה יותר טוב.
דוד רותם: בדקת את האפשרות – איפה אתה הולך להעלות את זה?
אסא קלינג: באתר האינטרנט של רשות הפטנטים, אדוני.
דוד רותם: והמערכת הממשלתית בנויה לקבל את זה?
אסא קלינג: הגורמים הטכניים - - -
דוד רותם: אני נתקל במערכת המחשוב הממשלתית פעמיים ביום ואני מכיר את הבעיות שם.
דוד רותם: אתה מבין, להוסיף שם עוד שדה אחד עולה המון כסף וזה לוקח המון זמן – ואין.
אסא קלינג: אני בהחלט מקבל את עמדתו של אדוני.
אסא קלינג: אנחנו בתהליך של אפיון: עברנו הליך של אפיון ראשוני.
אסא קלינג: אנחנו בתהליך, כפי שהסבירו לי, בתהליך של תיקוף טכנולוגי – למדתי מילה – ואנחנו מתקדמים בתהליך.
אסא קלינג: במקביל התחלנו בשבוע שעבר לסרוק פיזית את כל התיקים.
אסא קלינג: כולי תקווה שאכן נעמוד במועדים שאני מקבל.
יצחק הרצוג: אז תיקח מקדם ביטחון.
דוד רותם: אתה רוצה את זה בחוק?
אסא קלינג: אני בהחלט לא.
אסא קלינג: כפי שציינתי, אני משאיר את זה לשיקול דעתה של הוועדה.
אסא קלינג: איני סבור שהדבר דורש הבהרה בחוק, אלא אם כן יוחלט אחרת.
דוד רותם: אני חושב שאולי צריך להבהיר בחוק שזה יעלה אבל לא צריך לקבוע זמן.
שמרית גולן: כתבנו בחוק בכוונה שהמסמכים יהיו פתוחים לעיון הציבור ולכן לא ציינו במפורש בדיוק באיזה אופן.
שמרית גולן: אנחנו גם מקווים שהעיון יהיה בצורה מקוונת אבל בכל מקרה יהיו מסמכים שפתוחים לעיון הציבור ואם המערכת באמת לא תפעל באופן המקווה – היא תפעל בצורה אחרת:
שמרית גולן: או בצורה ידנית או בצורה של הזמנת מסמכים סרוקים או הזמנת מסמכים לפי דרישה.
שמרית גולן: אבל המסמכים יהיו פתוחים לעיון הציבור במועד שהחוק יכנס לתוקף.
יצחק הרצוג: יש לכם הערכה כמה עומס זה יטיל על המערכת מרגע שזה יכנס?
אסא קלינג: זה מטיל עלינו עומס כבר בימים אלה מבחינת עבודת ההכנה, אדוני.
אסא קלינג: השאיפה היא שברגע שהמערכת תהיה פעילה – זה יוריד מאיתנו את העומס של בקשות לעיין, ככל שיהיו.
אסא קלינג: במהלך החודשים הקרובים זה בהחלט מטיל עלינו עומס ומשפיע על המדדים והתפוקות שלנו.
יצחק הרצוג: אתם מתארגנים בהתאם?
אסא קלינג: אנחנו בהחלט מתארגנים בהתאם.
אסא קלינג: לרשות הפטנטים יש ועדה מייעצת וועדה שנקראת "בקרה ותפוקות" בראשות מנכ"ל משרד המשפטים ומנכ"ל משרד האוצר שהם קובעים לנו את המדדים.
אסא קלינג: במסגרת המדדים לשנת 2012 ביקשנו ומבקשים – עדיין אין החלטה לגבי היעדים שלנו ל-2012 – להביא בחשבון את המאמץ הנקודתי הזה.
דוד רותם: אני חושב שכדאי שאנחנו נציין בחוק שהכול יהיה באינטרנט אבל לא נקבע לכם מועד, כדי שלא יהיה מצב שבעוד שנתיים אתם תגידו: זה כן וזה לא וכו'.
דוד רותם: אז כן, אסא, אני יודע שלא אתה אבל יש אחרים.
נעמה מנחמי: עוד דבר שאפשר לעשות זה פשוט לקבוע את התיקון הנוסף הזה בהוראת שעה ואז היא תיכנס לתוקפה, נגיד, בעוד שנה או זמן שאתם שהוא סביר, ואז זה גם יהיה בחוק אבל, כרגע לפחות, לא יחל עליכם את החובה.
דוד רותם: אפשר לקבוע ששר המשפטים יחליט מתי היא תכנס לתוקף.
נעמה מנחמי: לקבוע הוראת שעה זה מקובל עליכם, זה בסדר?
שמרית גולן: הוראת שעה או הוראת מעבר או תחילה נדחית?
נעמה מנחמי: תחילה נדחית, כן.
מאיר פרוש: אני עובד עם תעשיית פארמה ישראל.
מאיר פרוש: אם יורשה לנו, מעבר לאלמנט הטכני של פרסום המידע, היינו רוצים להתייחס בקצרה לנושא של מטרת השימוש במידע.
מאיר פרוש: אנחנו רוצים, ברשותכם, לדון ולשאול או לבקש שההבהרה שמוצעת בהצעת החוק הממשלתית, לדברי ההסבר שמתייחסים לעובדה שמוצע להבהיר כי התיאור התמציתי של ההמצאה, יש להגישו יחד עם הבקשה לפטנט, לא ישמש לבית המשפט או לרשם כחומר ראייה בבואם לפרש את הפעילות או ההמצאה.
מאיר פרוש: בנוסף לזה שגם ההערות שיוגשו לבוחן על בסיס אותו תיק פתוח לציבור, לא ישמשו – וזה הנושא הכי חשוב – לשום פתיחה של הליך התנגדות נוסף הליך הקבוע כיום בחוק.
מאיר פרוש: ברשות
מאיר פרוש: כם היינו רוצים לפתוח את הנושא לדיון כי אנחנו חוששים - - -
דוד רותם: תגידו מה שאתם רוצים להגיד.
דוד רותם: אל תפתחו לנו דיונים.
דוד רותם: תגידו מה אתם רוצים.
מאיר פרוש: אני אבקש מעורך דין דוידי שפשוט יבהיר את הנקודה.
דויד גילת: יש פה שני דברים ודווקא הייתי רוצה להתחיל בכובע השני שאני מדבר בו היום, זה הכובע של איגוד תעשיות התוכנה והאלקטרוניקה – מה שאנחנו קוראים: תעשיית ההי-טק בישראל.
דויד גילת: כולם יודעים שתעשיית ההי-טק תופסת 50% מהייצוא שלנו, זה מנוע הצמיחה של הכלכלה שלנו, זה הקטר שמוביל את הכלכלה שלנו, וללא היכולת להביא לעולם חדשנות – כל זה לא היה מתרחש.
דויד גילת: בכלל, הנושא של פתיחת תיק הבחינה בשלב מוקדם זה תהליך מבורך, תהליך שקיים בעולם.
דויד גילת: אבל בעולם הוא קיים עם עוד דבר: בעולם הוא קיים עם מה שנקרא Post-Grant Opposition – קודם נותנים פטנט ואחר כך מתנגדים.
דויד גילת: העמדה של תעשיית התוכנה והאלקטרוניקה בישראל היא בראש ובראשונה שיש לעודד חדשנות, צריך ללכת עם המבקש וצריך לקבוע, במקביל, לסעיף של פתיחת התיק גם סעיף שאומר שקום תתנו פטנט ואחר כך תפתחו אותו להתנגדויות ולא ההפך.
דויד גילת: כך זה מקובל בעולם.
דויד גילת: תעשיית התוכנה מגישה הרבה פטנטים, מסתמכת על פטנטים וזאת בקשתה של תעשיית התוכנה.
יצחק הרצוג: איפה הייתם במשא ומתן עם ארצות הברית, שפתאום אתה מעלה דרישה כזאת?
דויד גילת: המשא ומתן עם ארצות הברית - - -
יצחק הרצוג: הרי כל החוק הזה נולד בעקבות משא ומתן עם ארצות הברית.
יצחק הרצוג: אז יש איזה בסיס לכל הסיפור הזה.
דויד גילת: קודם כל אני מייצג תעשייה ישראלית ולא מייצג - - -
יצחק הרצוג: אז מה, גם אני מייצג תעשייה ישראלית.
יצחק הרצוג: אני שואל קודם כל, איפה הייתם בסיפור הזה?
יצחק הרצוג: האם הייתם מעורבים בתהליך או לא?
דויד גילת: לא היינו מעורבים בתהליך.
דויד גילת: מה שקורה עם הצעת החוק הזאת:
דויד גילת: לקחו את תעשיית הפארמה ומתנהגים ומתייחסים לחוק הפטנטים כאילו תעשיית הפארמה היא חזות הכול.
דויד גילת: ובאמת הדבר הזה עבר מתחת לרדאר של תעשיות מאוד משמעותיות בישראל, כי מי שטיפל ומי שדחף את החוק הזה היו תעשיות הגנריקה במאבק מול פארמה וגנריקה, בלי קשר.
דויד גילת: אני אתן רק דוגמה אחת - - -
יצחק הרצוג: לא בטוח שהם דחפו.
יצחק הרצוג: אני חושב שזה נכפה עליהם על-ידי ממשלת ארצות הברית, אל תשכח.
יצחק הרצוג: רק נתקן את העובדות.
יצחק הרצוג: התחיל מאיום אמריקאי דרמטי של נשיא ארצות הברית בעצמו, ככה זה התחיל, אחרת ישראל הייתה ממשיכה לחיות בגן העדן הזה בלי בעיה.
דויד גילת: אני לא יכול להשיב מדוע תעשיות התוכנה והאלקטרוניקה הישראליות לא השתתפו בדין ודברים שהיו עם ממשלת - - -
יצחק הרצוג: זה כל מה ששאלתי.
יצחק הרצוג: לא השתתפת.
יצחק הרצוג: אולי משרד התמ"ת ידע לענות על זה.
יצחק הרצוג: מי פה מהתמ"ת?
דבורה מילשטיין: אני מהלשכה המשפטית בתמ"ת.
דבורה מילשטיין: אני יודעת שהיו מעורבים בתהליך נציגים מהתאחדות התעשיינים.
דבורה מילשטיין: אני לא בטוחה כרגע ביחס בין התאחדות התעשיינים ובין איגוד האלקטרוניקה, אבל נדמה לי שיש איזשהו קשר.
דויד גילת: לעניין הדברים שאמר כאן מר פוגטש: זה שהתיק פתוח וניתן לראות מה קורה כאן זה לא אומר שאפשר לעכב את בקשת הפטנט ולתת לצדדים אחרים מעמד ולמשוך עוד יותר את תהליך קבלת בקשת הפטנט שהוא ארוך ממילא.
דויד גילת: מה שצריך לעשות זה להגביל את היכולת של צדדים שלישיים להתערב בתיק הבחינה בכלל.
דויד גילת: זה שהם יוכלו לראות אותו זה דבר אחד אבל לא יהיה להם שום מעמד ושום Standing.
דויד גילת: הבוחן לא צריך להיות מחויב להישמע להם.
דויד גילת: אומר עוד דבר נוסף:
דויד גילת: צריך לקבוע מסגרת זמן שבה צדדים שלישיים יוכלו להתערב בהליך הבחינה כי מה שיקרה – ייגמר הליך הבחינה ופתאום יישמרו כל מיני פרסומי ידע קודם בארסנל ולפני קיבול עוד פעם ישלחו לבוחן עוד פרסום, וככה עוד פרסום ועוד פרסום וכך יעכבו לנו את קבלת הפטנטים.
דויד גילת: אנחנו רוצים לקבל פטנטים כמה שיותר מהר ולכן צריך להגביל את האפשרות בזמן של צדדים שלישיים להתערב בבחינה הזאת.
ליעד וטשטיין: אני יו"ר ועדת קניין רוחני בלשכת עורכי הדין.
ליעד וטשטיין: אני מבקש להשלים את הנקודה בהערה אחת עקרונית ובהערה אחת טכנית שאני חושב שתסייע לחדד את הנקודה הזו.
ליעד וטשטיין: ראשית, המקור של הצעת החוק היה ברצון לתת תמריץ לחדשנות ולאפשרות להגנה על טכנולוגיה במדינת ישראל וליישר קו עם מה שקורה ברחבי העולם מהבחינה הזאת.
ליעד וטשטיין: בפועל, הייתה הסתערות רבתי על הצעת החוק שהפכה להיות פלטפורמה להקשות על חייהם של מי שמבקשים הגנה על טכנולוגיה במדינת ישראל.
ליעד וטשטיין: אני חייב להודות – לא הייתי בישיבה הקודמת, קראתי את הפרוטוקול – התרשמתי שחלק מהנוכחים כאן מתייחסים לפטנט כאל מילת גנאי.
ליעד וטשטיין: צריך להבהיר את הדברים ולשים את הדברים על השולחן: אין כלכלה מודרנית, מפותחת ומשגשגת ללא הגנה פטנטית ראויה.
ליעד וטשטיין: אין דבר כזה.
ליעד וטשטיין: והצעת החוק הזו, שמטרתה הייתה למנוע את הניצול לרעה של מנגנון ההתנגדויות בישראל – הפכה להיות פלטפורמה להקשות עוד יותר על חייהם של בעלי הפטנטים.
ליעד וטשטיין: "בעלי פטנטים" זה לא רק תעשיית הפארמה, כפי שעורך דין גילת ציין.
ליעד וטשטיין: גם תעשיית הפארמה, דרך אגב, היא תעשייה מאוד חשובה.
ליעד וטשטיין: תעשיית הפארמה אחראית למאות ואלפי מקומות עבודה בישראל, השקעות עצומות במו"פ.
ליעד וטשטיין: פארמה זה לא רק לרכוש חומר גלם זול בהודו ולארוז אותו בישראל.
ליעד וטשטיין: פארמה זה קודם כל השקעה בפיתוח ובחדשנות.
ליעד וטשטיין: מעבר לזה, פטנטים מכסים מגוון עצום של טכנולוגיות והחוק הזה, כפי שהוא עומד כיום וכפי שמנסים לשנות אותו, יגרום נזק עצום למדינת ישראל כמעצמה טכנולוגית.
ליעד וטשטיין: לגוף העניין.
ליעד וטשטיין: כל הנושא של התערבות צד גימ"ל ופתיחת תיק הבחינה: הנושא של התערבות צד גימ"ל – Third-party intervention – הוא מוכר וידוע גם באירופה וגם בארצות הברית.
ליעד וטשטיין: מה ההבדל?
ליעד וטשטיין: באירופה, הפטנט, לאחר שהוא נבחן ולאחר שהוא עובר את המסננת של ה-EPO של ה- European Patent Office, ניתן ונרשם ורק לאחר מכן אפשר להגיש התנגדויות.
ליעד וטשטיין: לעומת זאת בישראל, ברגע שצד מעוניין – צד אינטרסנטי לחלוטין – מגיש התנגדות, לרבות התנגדות סרק, הרישום של הפטנט מעוכב למשך שנים ארוכות.
ליעד וטשטיין: אנחנו נותנים כאן Carte blanche לכל אינטרסאנט למנוע רישום פטנט שמפריע לו מבחינה עסקית וכלכלית.
ליעד וטשטיין: אין לשיטה הזו אח ורע בשום מקום מתוקן.
ליעד וטשטיין: במקום לשבת ולדון בכל התיקונים שמופיעים כאן, היה צריך לדון במעבר לשיטה מ- Pre Grantל-Post grant, השיטה המקובלת בעולם.
ליעד וטשטיין: אבל אם אנחנו עדיין תחת המסגרת של התנגדות שמקפיאה אוטומטית רישום פטנט – צריך לקחת את ההשלכות של פתיחת התיק ומתן אפשרות לצדדים שלישיים להתערב בפרוצדורה.
ליעד וטשטיין: בעצם, אני נותן אופציה לכל צד מעוניין לעכב ולתקוע את תהליך הבחינה בנקודת הזמן שמתאימה לו אסטרטגית.
נעמה מנחמי: אבל עכשיו ההגנה מתחילה ב-18 חודש בלי קשר להתנגדויות.
ליעד וטשטיין: עם כל הכבוד להגנה הזאת – היא חסרת כל משמעות, נדבר על זה כשנגיע לכך.
ליעד וטשטיין: מדובר בעצם בחיקוי של מנגנון רישיון הכפייה, ה-Compulsory license, מדובר שם בתשלום תמלוגים סבירים- - -
יצחק הרצוג: תסביר לנו בכל זאת למה ההגנה חסרת משמעות, זה נורא חשוב.
דוד רותם: אני מוכרח לומר, עורך דין וטשטיין, אני בטוח שאתה צודק במאת האחוזים, אותי כבר שכנעת.
דוד רותם: אבל תגיד לי למה לשכת עורכי הדין לא הגישה נייר עמדה?
ליעד וטשטיין: הגישה נייר עמדה.
דוד רותם: לא הגישה.
ליעד וטשטיין: הגישה, בוודאי.
ליעד וטשטיין: אנחנו הוצאנו נייר עמדה בקשר לנקודות המרכזיות של החוק.
דוד רותם: למי הוצאתם נייר עמדה?
ליעד וטשטיין: למשרד המשפטים.
דוד רותם: לא לוועדה.
ליעד וטשטיין: שלחנו את עמדתנו למשרד המשפטים.
ליעד וטשטיין: חלק מהדברים התקבלו, חלק אחר לא התקבל.
ליעד וטשטיין: אבל אני שוב חייב לשים - - -
יצחק הרצוג: הייתם שותפים לגיבוש הפשרה בסיפור הזה?
ליעד וטשטיין: לא.
ליעד וטשטיין: לא היינו שותפים לגיבוש הפשרה.
ליעד וטשטיין: הרושם שלי הוא - - -
דוד רותם: ממתי שלשכת עורכי הדין תהיה שותפה למשהו?
דוד רותם: מה אתה רוצה מלשכת עורכי הדין?
ליעד וטשטיין: אני בפן המקצועי של הלשכה.
ליעד וטשטיין: אני לא קשור לעניינים אחרים של הלשכה.
ליעד וטשטיין: אני אך ורק עוסק בפן המקצועי.
ליעד וטשטיין: הרושם שלי הוא שנעשה כאן שימוש בהצעת החוק כדי לבנות פלטפורמה לפגוע בהגנה הפטנטית בישראל.
יצחק הרצוג: אתה אומר משהו מאוד חמור – תסביר למה אין הגנה בעבות החוק הזה?
יצחק הרצוג: תסביר להדיוטות.
יצחק הרצוג: אתה אומר משהו שמקעקע את כל היסודות של החוק.
ליעד וטשטיין: אני אסביר, בבקשה.
ליעד וטשטיין: ניקח את תעשיית הפארמה כדוגמה: מה מייחד את תעשיית הפארמה לעומת התעשיות האחרות?
ליעד וטשטיין: כדי לפתח תרופה, צריך להשקיע מיליארדי דולרים, זה תהליך שנמשך בין 10 ל-15 שנים - - -
זבולון אורלב: אתה בדקת - - -
יצחק הרצוג: חברה, תתווכחו לשם שמים.
ליעד וטשטיין: מר תומר, אל תפריע לי.
ליעד וטשטיין: במרבית המקרים זה תהליך שנכשל בסופו של דבר.
ליעד וטשטיין: אני מציע לכם להיכנס לאתרי האינטרנט של חברות הפארמה הגדולות ביותר ותראו שה- Pipelineשלהם מכיל מספר מאוד מצומצם של תרופות.
ליעד וטשטיין: התרופות שבפועל מגיעות לשוק הוא מאוד מצומצם.
ליעד וטשטיין: ברגע שנכנסת תרופת חיקוי – דרך אגב, קל מאוד להכניס אותה.
ליעד וטשטיין: כי בניגוד להשקעה העצומה בפיתוח תרופה, החיקוי שלה, העלות שלו היא אפסית.
ליעד וטשטיין: כל מה שצריך לעשות זה לקנות חומר גלם זול בהודו או באסיה איפה שהוא, אורזים אותו בתוך טבלייה ובזה נגמר הסיפור.
יצחק הרצוג: אז ברגע שנכנס, מה קורה?
דוד רותם: באיזה מחיר מוכרים אותו לציבור?
ליעד וטשטיין: רגע.
ליעד וטשטיין: ברגע שנכנסת - - -
דוד רותם: באיזה מחיר מוכרים אותה?
דוד רותם: אתה מזלזל בתעשייה הזאת שקונים חומר זול ואורזים אותו.
ליעד וטשטיין: לא מזלזל.
דוד רותם: הציבור נהנה מזה?
ליעד וטשטיין: הוא לא נהנה כי האינטרס של הציבור - - -
דוד רותם: מחיר התרופות שמוכרים לו יורד פלאים.
ליעד וטשטיין: ההנאה תהיה קצרת טווח.
ליעד וטשטיין: אם לא ניתן יהיה למכור תרופות שמגלמות את ההשקעה ואת הסיכון העצום בפיתוח שלהן – לא יהיה מו"פ פרמצבטי.
יצחק הרצוג: בסדר, זה מקובל.
יצחק הרצוג: לכן הגיעו להסדר הנוהג כאן שהוא בעצם שינוי המצב והרעת המצב של - - -
ליעד וטשטיין: הוא Meaningless.
יצחק הרצוג: זאת שאלה גדולה.
יצחק הרצוג: האם הרשם - - -
ליעד וטשטיין: אני רק רוצה במשפט אחד - - -
יצחק הרצוג: משרד המשפטים לא חושב זה Meaningless.
יצחק הרצוג: זה לא הוכח בפסקי דין שזה Meaningless.
ליעד וטשטיין: אני אסביר.
ליעד וטשטיין: ברגע שנכנסת תרופת החיקוי לשוק, השוק של התרופה הממותגת, התרופה שהושקעו בפיתוחה מיליארדי דולרים נשמט כליל.
זבולון אורלב: כעבור כמה שנים.
ליעד וטשטיין: מיד.
ליעד וטשטיין: מה שאתם מציעים או מה שהצעת החוק קובעת זה איזשהו תשלום של תמלוגים - - -
אורי מקלב: למען השקיפות הנכונה, אתה מדבר בתור לשכת עורכי הדין או שאתה גם מייצג חברות בעניין הזה בזמנך החופשי?
ליעד וטשטיין: אני כאן בכובע - - -
אורי מקלב: יש לך עוד כובע?
ליעד וטשטיין: אני כאן בכובע של לשכת עורכי הדין.
ליעד וטשטיין: אני מייצג גורמים רבים.
ליעד וטשטיין: בין היתר, אני מייצג חברות פארמה ובין אני מייצג את מדינת ישראל בתיקים שקשורים להגנה על קניין רוחני של מדינת ישראל.
ליעד וטשטיין: בעברי הרחוק גם חלק מהאנשים שנמצאים כאן ממול באו להתייעץ איתי.
ליעד וטשטיין: אני מנסה לתאר כאן את הסיטואציה המשפטית שנוצרה ושמעמידה את מדינת ישראל בבדידות מזהרת לעומת מה שקורה בעולם המערבי, זו הסיטואציה.
ליעד וטשטיין: אן מענה מספיק בהצעת החוק לבעייתיות הזאת ומה שקורה – אם נחזור ונתכנס לעניין הטכני – מה שקורה בארצות הברית זה שתוך פרק זמן של חודשיים ממועד הפרסום של בקשת הפטנט, רק אז יכול צד גימ"ל להגיש אסמכתאות – לא טיעון – להגיש אסמכתאות לרשות הפטנטים האמריקאית.
ליעד וטשטיין: זה מה שצריך להיות גם בישראל: לקבוע לו"ז צפוף ומוגדר כדי שאותו צד גימ"ל, אינטרסנט, לא יוכל לעכב את תהליך הבחינה.
יואל ליפשיץ: אני רק רוצה לענות לנקודה של החדשנות והתרופות האתיות והגנריות.
יואל ליפשיץ: משרד הבריאות בעד חדשנות, בעד תרופות המקור כי הן מביאות מזור לחולים.
יואל ליפשיץ: כל שנה, מדינת ישראל משקיעה כ-300 עד 400 מיליון שקל בתוספת טכנולוגיות חדשות לסל, מרבית הכסף הולך על התרופות החדשות.
יואל ליפשיץ: אם לא תהיה תחרות – גם לא תהיה חדשנות.
יואל ליפשיץ: ואם יהיה להם פטנט שנמשך לעולם ועד – אז לעולם הם גם לא יבואו וישקיעו בחדשנות החדשה.
יואל ליפשיץ: התעשייה הגנרית היא מאוד חשובה: היא מגיעה, היא מורידה מחיר – לא בטווח הקצר אלא בטווח הארוך – ואז היא מפנה את הכסף כדי להרחיב את ההתוויות לטיפול בחולים ואז יותר חולים מקבלים את התרופה וגם להכניס את התרופה האתית הבאה לתוך המערכת.
יואל ליפשיץ: השנה, בגלל כניסה של תרופות גנריות בישראל, 26 תרופות מקור נכנסו לסל ללא תוספת עלות.
יואל ליפשיץ: לכ יש פה איזשהו קשר בין שתי התעשיות האלה וזה לא לטווח הקצר, בניגוד למה שעורך דין ליעד וטשטיין אומר.
אורי מקלב: התשובה לשאלת היושב-ראש מי מרוויח מזה, האם הציבור מרוויח או לא?
אורי מקלב: האם הציבור מרוויח או קופות החולים מרוויחות?
אורי מקלב: מכיוון שבסל הבריאות עדיין משלמים על תרופות גנריות, חוק הבריאות בסל הבריאות, משלמים כפי מחיר המקור ולא כפי שעולה - - -
ליעד וטשטיין: מחיר המחירון.
יואל ליפשיץ: ממש לא.
אורי מקלב: זה מה שהיה עד השנה.