GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: ברור לי שאתם לא רוצים את היועץ המשפטי פה, כי הוא יבדוק את הדברים, את החוקתיות של הדברים.
דוד רותם: הרי אני מבין טוב למה אתם לא רוצים את היועץ המשפטי.
שמרית גולן: לא מהסיבה הזאת.
שמרית גולן: אנחנו חושבים שאין לו את המומחיות הנדרשת לבחינת עניינים כאלה שהם בתחום אחריותו של שר הביטחון והאנשים שלו.
דוד רותם: ושר המשפטים הוא בעל המומחיות.
שמרית גולן: גם את שר המשפטים ביקשנו להסיר, אבל הסכמנו להחזיר את זה לבקשת הוועדה.
דוד רותם: אני רוצה תשובה ליועץ המשפטי.
שמרית גולן: אנחנו נעביר תשובה כמה שיותר מהר.
נעמה מנחמי: הוועדה החליטה לצרף את זה עם סעיף (ד) שאומר: אפשר להגדיר: ככל הניתן ובלבד שלא יחשוף סודות מדינה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שזו היתה רוח החלטת הוועדה.
נעמה מנחמי: וסעיף (ג): הערות עד כאן?
דוד רותם: אין הערות, אפשר להמשיך.
נעמה מנחמי: הצעת הייעוץ המשפטי בוועדה להוסיף: בתוך 90 ימים.
נעמה מנחמי: ההצעה של משרד המשפטים היא להחליף "שופט בית-המשפט העליון" ב"מי שכשיר להתמנות לשופט בית-משפט מחוזי".
נעמה מנחמי: הייעוץ המשפטי לוועדה חושב שלכל היותר צריך להשאיר את זה:
שמרית גולן: אין לנו התנגדות עקרונית להצעה שחבר הוועדה יהיה שופט בית-משפט מחוזי או שופט בדימוס.
שמרית גולן: זה קצת יקשה יותר על איוש הוועדה.
ישי יודקביץ: הנהלת בתי-המשפט לא תאהב את זה.
דוד רותם: נו, אז לא יאהבו את זה.
נעמה מנחמי: אנחנו מדברים על צווים בודדים מאוד בשנה, 200 צווים מאז שהמציאו את החוק.
דוד רותם: שופט בדימוס, מה הבעיה?
דוד רותם: לא ביקשתי שופט של בית-המשפט העליון, שופט בדימוס גם טוב לי.
שמרית גולן: אם תוכלו להרשות לי להתייעץ עם הנהלת בתי-המשפט, עד סוף הדיון אני אוכל לחזור אליכם גם עם עמדתם.
דוד רותם: מה הקשר של שופט בדימוס להנהלת בתי-המשפט?
שמרית גולן: או שופט בפועל.
דוד רותם: אז ימנו שופט בדימוס, לא שופט בפועל.
שמרית גולן: אני חושבת שאני צריכה לשאול אותם.
דוד רותם: משה גל בדרך למשרד עכשיו.
נעמה מנחמי: אנחנו מדברים כאן על ועדת ערר של שלושה שממנה שר המשפטים, כשיש לנו אדם שהומלץ על-ידי שר הביטחון ואותו שופט מחוזי.
נעמה מנחמי: מי אמור להיות החבר השלישי בוועדה?
דוד רותם: מי ששר המשפטים ימנה.
דוד רותם: אנחנו סומכים על שר המשפטים, מה את דואגת?
נעמה מנחמי: לא, אני רק רוצה את זה לפרוטוקול.
נעמה מנחמי: מה הכוונה של משרד המשפטים?
נעמה מנחמי: את מי רואה משרד המשפטים לנגד עיניו?
שמרית גולן: אנחנו רוצים לאפשר לשר המשפטים – אין לנו התנגדות שזה ייכתב, אם כי צריך לסכם את הנוסח – שהחבר השלישי יהיה נציג ציבור או משפטן, אנחנו לא בטוחים מה עדיף, שבקיא בדיני פטנטים.
דוד רותם: עדיף שהוא יבין בביטחון.
שמרית גולן: יש לנו את נציג שר הביטחון.
דוד רותם: שאמור להבין בענייני ביטחון?
דוד רותם: בסדר, זו חזקה מעניינת, חזקה חדשה – שנציג שר הביטחון מבין בענייני ביטחון.
נעמה מנחמי: אני חושבת שנכון להגדיר יותר בבירור מי אמור להיות אותו נציג שלישי באותה ועדה.
נעמה מנחמי: אנחנו בכל זאת מדברים על ועדת ערר, זה לא צריך להישאר עמום בחוק.
שמרית גולן: אז אין לנו התנגדות שזה יהיה כתוב במפורש.
נעמה מנחמי: אני לא יודעת אם כשכותבים "נציג ציבור" זה כתוב במפורש.
ישי יודקביץ: עם בקיאות.
ישי יודקביץ: נציג ציבור עם בקיאות.
שמרית גולן: אנחנו לא בטוחים שהוא חייב להיות משפטן.
שמרית גולן: יש אנשים עם ידע בדיני פטנטים, עורכי פטנטים וכדומה, שהם לא משפטנים, ויכול להיות שהם יהיו יותר מתאימים כדי להגיד - -
נעמה מנחמי: הוא ייבחר מתוך רשימה?
נעמה מנחמי: מה הכוונה?
נעמה מנחמי: מאיפה הוא ייבחר?
נעמה מנחמי: נניח ששר המשפטים צריך לכנס עכשיו ועדה כזאת, מה אמור לקרות?
דין ליבנה: בהתאם להנחיית היועץ המשפטי לממשלה בעניין הקמת בתי-דין מינהליים, הרשות המינהלית שאמורה להקים את ועדת הערר צריכה, לפי החוק, לשקול את כל השיקולים הרלוונטיים.
דין ליבנה: הנחיית היועץ המשפטי לממשלה מפרטת שכדאי שוועדת הערר תהיה מאוזנת ותכיל בתוכה גם נציגי ציבור, כלומר, אנשים שאינם עובדי מדינה, שבקיאים במטריה שהוועדה דנה בהם.
דין ליבנה: ההצעה שלנו היא לכתוב: נציג ציבור הבקיא בדיני פטנטים.
דין ליבנה: במשרד המשפטים קיימת יחידת מינויי שר, שהתפקיד שלה הוא לאתר את הגורמים האלה ולהמליץ עליהם לשר.
דין ליבנה: אנחנו לא רוצים להגביל את זה ואנחנו לא חושבים שנכון שזה יהיה מטעם רשימה של אגוד מסוים שאולי יש לו אינטרס, בגלל שאין פה אינטרס מובהק של גורמים רלוונטיים.
דין ליבנה: אין לעורכי הפטנטים אינטרס מובהק.
דין ליבנה: הסעיף הזה הוא הצעה של הייעוץ המשפטי.
דין ליבנה: בדרך כלל, החלטתם של גופים מעין שיפוטיים ושיפוטיים היא סופית.
דין ליבנה: זה נגזר מעיקרון סופיות הדיון של גופים מעין שיפוטיים.
דין ליבנה: עיון חוזר, בדרך כלל, ואנחנו חושבים שזה נכון גם במקרה הזה, נעשה על-ידי הרשות המינהלית.
דין ליבנה: לכן ההצעה שלנו כתשובה להצעת הייעוץ המשפטי, היא לאפשר לשר הביטחון מיוזמתו לבקשת העורר, לעיין מחדש בהחלטתו להטיל את הצו אם מצא שנשתנו הנסיבות או נתגלה מידע חדש.
דין ליבנה: כמובן שעל החלטת שר הביטחון בעיון החוזר, ניתן להגיש ערר לוועדת הערר והליך מינהלי.
דין ליבנה: אבל נכון לתת לרשות המינהלית שהחליטה את ההחלטה המינהלית מראש, לעיין מחדש בהחלטתה.
ישי יודקביץ: אנחנו מסכימים.
ישי יודקביץ: משרד הביטחון.
נעמה מנחמי: דין, אתה רוצה להעביר נוסח בזה הזה?
דין ליבנה: אני אעביר, כן.
נעמה מנחמי: "(ד) ועדת הערר רשאית לאשר את הצו לשנותו או לבטלו.
נעמה מנחמי: " זה היה הסעיף הקודם, הוצע במקומו לכתוב: הופיע קודם: למעט סעיפים 7 ו-45 לאותו חוק, שאני חושבת שנכון לא להתייחס אליהם בפירוש, מאחר שממילא כאשר יש הוראה ספציפית בחוק, תחול ההוראה הספציפית.
נעמה מנחמי: ולכן לא ברור לי אם יש יתרון, אבל תגיד לי אתה אם יש יתרון בלמעט דווקא את סעיפים 7 ו-45.
דין ליבנה: את סעיף 7 אין לנו בעיה להוריד מהמיעוט.
דין ליבנה: לעומת זאת, בסעיף 45, הוא סעיף הערעור על החלטת בית-הדין המינהלי, נאמר שניתן להגיש ערעור לבית-משפט מחוזי והוא קובע הסדרים שונים.
דין ליבנה: במספר פסקי דין שבהם לא הוחרג הסעיף הזה אבל נקבעה זכות ערעור לבית-משפט אחר, בתי-המשפט נתקלו בקשיים לפרש את שני הסעיפים ביחד, והם אמרו שהם עלולים לחול ביחד.
נעמה מנחמי: למרות סעיף 4(ג) לחוק בתי-הדין המינהליים?
דין ליבנה: אכן כן.
דין ליבנה: ואז נוצר מצב שעל החלטה סופית מערערים בבית-משפט לעניינים מינהליים, על החלטות ביניים מסוימות בבית-משפט לעניינים מינהליים, ועל החלטות ביניים אחרות בבית-משפט מחוזי.
דין ליבנה: בגלל שבחוק הזה מוצע לקבוע הסדר מלא, אנחנו מעדיפים להחריג את סעיף 45 במפורש על-מנת שלא יהיו בעיות פרשניות.
נעמה מנחמי: השאלה היא אם אז אין צורך להחריג סעיפים נוספים במפורש, כמו 33(א) ו-22, שציינתי?
דין ליבנה: מקובל עלינו החרגת סעיף 33(א) במיוחד לאור המטריה ולאור העובדה שהחלטה בעניין עיכוב ביצוע עלולה לגרום לכך שאם הוועדה תחליט שיש עיכוב ביצוע תגולה האמצאה ולכן לא יהיה יותר עניין בהליך.
דין ליבנה: לעומת זאת, סעיף 22 הקובע את - -
נעמה מנחמי: תיקנו כבר את מועד הערר בסעיף הקודם, ולכן - -
דין ליבנה: אכן כן, אך בסעיף 22(ב) נאמר שראש בית-הדין או יושב-ראש המוטב רשאים להאריך את המועד להגשת ערר מטעמים מיוחדים שיירשמו.
דין ליבנה: הסעיף הזה חשוב ונתקלנו במספר מקרים שבהם מכל מיני סיבות - -
נעמה מנחמי: אז בוא נכתוב בסעיף 96(א)(2) שניתן להאריך את המועדים - -
דין ליבנה: מטעמים מיוחדים שיירשמו.
נעמה מנחמי: מטעמים מיוחדים שיירשמו, ואז לא יהיה לנו קושי.
נעמה מנחמי: לחלופין אני עדיין מציעה לכם להוריד גם את 45.
דין ליבנה: אני מוכן להפנות אותך לפסיקה הרלוונטית שגורמת לנו פרשנויות קשות מאוד היום.
נעמה מנחמי: אז אנחנו נחריג גם את 22, 33(א) - -
דין ליבנה: את 33 כולו.
נעמה מנחמי: את 33 כולו, אוקיי.
נעמה מנחמי: ונבהיר ב-96 שניתן להאריך מועדים.
דוד רותם: אני מכיר את המושג "טעמים מיוחדים שיירשמו".
נעמה מנחמי: שמתרחב מיום ליום.
דוד רותם: כל דבר: "מטעמים מיוחדים שיירשמו".
נעמה מנחמי: אגב, אין עוד סעיפים שעשויים להיות רלוונטיים לעניין החרגה?
דין ליבנה: לא חשבנו שיש עוד סעיפים כשבחנו את ועדת הערר כשכתבנו את הצעת החוק הכחולה.
דין ליבנה: אם הייעוץ המשפטי והוועדה מבקשים, נבחן זאת שוב ונחזור עם תשובה סופית.
נעמה מנחמי: אנחנו נודה מאוד למחלקת ייעוץ וחקיקה.
נעמה מנחמי: האם הנוסח הזה מקובל?
נעמה מנחמי: היה כאן: "סופית של ועדת הערר", אבל אני חושבת שאפשר - -
דוד רותם: אין דבר כזה "החלטה סופית של ועדת ערר".
דוד רותם: אני תמיד יכול לפנות לרשות המינהלית ואז יש לי עוד ערעור, אז אף פעם לא תהיה החלטה סופית.
נעמה מנחמי: ממילא סעיף (ב) מדבר על החלטת ביניים, אז אני חושבת שאפשר לכתוב החלטה, אין צורך ב"סופית".
נעמה מנחמי: הוצע בהצעת החוק לפרט ולהבה
נעמה מנחמי: יר שלעניין זה "החלטה אחרת" היא החלטה לפי סעיפים 33 ו-34 לחוק בתי-דין מינהליים, ואני חושבת שאפשר לוותר על ההבהרה הזאת.
דין ליבנה: את סעיף 33 בטוח שאפשר להוריד כי עכשיו כבר אין לוועדה סמכות לפי סעיף 33, אבל צריך לזכור שהמדיניות שנקבעה על-ידי הוועדה הזו והמדיניות של בתי-המשפט היא לצמצם את הערעורים בהליכי ביניים, על החלטות ביניים, במיוחד על החלטות מעין שיפוטיות.
דוד רותם: איפה נקבעה המדיניות של הוועדה הזו?
דין ליבנה: בסעיף 41(ב) סיפא ו-(ג) לחוק בתי-המשפט, והצו לעניין החלטות שבהן לא תינתן רשות ערעור בבתי-משפט שאושר על-ידי ועדה זו.
דוד רותם: אושר על-ידי ועדה זו, זה נכון.
דוד רותם: זו לא המדיניות אבל זה אושר.
דין ליבנה: המדיניות שאושרה על-ידי ועדה זו – אני אתקן את הניסוח.
דין ליבנה: הרעיון הוא שבגופים מעין שיפוטיים הליכים צריכים להיות כמה שיותר יעילים, כמה שיותר מהירים, והערעור גם ככה נדון בסוף.
דוד רותם: לא צריך להגביל "החלטה אחרת", למה להגביל את זה?
נעמה מנחמי: אז אנחנו נוריד את הסיפא, את ההגדרה של עניין זה.
דוד רותם: כן, לא הייתי מגביל את ה"החלטה אחרת".
דוד רותם: החלטה אחרת זו החלטה אחרת.
נעמה מנחמי: בטח כשאנחנו מדברים בסופו של דבר על 200 החלטות מאז קום המדינה, נראה לי שיוכלו להתמודד עם העומס של ה"החלטה אחרת".
דין ליבנה: אנחנו לא עומדים על זה, מקובל עלינו.
נעמה מנחמי: נמחק: "או אדם אחר החייב נאמנות למדינה".
דוד רותם: למה נמחק?
נעמה מנחמי: זה חלק מהצעת החוק.
דוד רותם: למה למחוק את זה?
שמרית גולן: הניסוח נראה לנו קצת ארכאי.
נעמה מנחמי: מצד שני הם הרחיבו על-ידי זה שהם הבהירו - -
דוד רותם: רגע, רגע, אני רוצה להבין, מה הבעיה?
דוד רותם: אזרחות ונאמנות הולכות יחד, אם אתם לא יודעים.
שמרית גולן: אני לא יודעת איך בודקים נאמנות למדינה.
דוד רותם: שלא פוגעים בביטחונה, לדוגמה.
נעמה מנחמי: לא, השאלה היא מי חייב נאמנות למדינה.
נעמה מנחמי: כלומר, האם אזרח של מדינה אחרת חייב בנאמנות למדינת ישראל.
נעמה מנחמי: כאן השינוי שמוצע הוא להבהיר שאזרח ישראל, גם אם הוא אזרח של מדינה אחרת - -
דוד רותם: אני רוצה להרחיב פה כמה שיותר.
ישי יודקביץ: אנחנו מציעים פה מבחן פורמלי.
דוד רותם: אני רוצה להרחיב כמה שיותר.
דוד רותם: מצדי, כל מי שיש לו שערות על הראש אסור יהיה לו להגיש פטנט לנשק.
נעמה מנחמי: אבל אנחנו מדברים על אזרחים של מדינות אחרות בכלל.
דורון קפלן: אנחנו בעד.
דוד רותם: מי אתם?
דורון קפלן: משרד הביטחון.
דוד רותם: אה, משרד הביטחון יש לו כאן כמה.
נעמה מנחמי: בעצם, המשמעות היא שלדוגמה אזרח של ארצות-הברית, שהוא אולי אפילו לא - -
דוד רותם: הוא אפילו לא אזרח ישראלי, אבל הוא יהודי, אז הוא חייב נאמנות למדינת ישראל.
נעמה מנחמי: הבן-אדם אולי אפילו לא יודע שהוא יהודי.
דוד רותם: הוא לא יודע, אז שילמד.
דוד רותם: אנחנו נלמד אותו.
ישי יודקביץ: כבוד היושב-ראש, המבחן שהיה קיים, המבחן שאנחנו מציעים לבטל, הוא מבחן לא פורמלי.
ישי יודקביץ: אנחנו מציעים מבחנים פורמליים פה: אזרח מדינה, אזרח מדינה אחרת - - - אזרחות כפולה גם, ותושבות קבע שגם זה מעמד פורמלי - -
דוד רותם: אתה זה משרד הביטחון?
דוד רותם: מה דעת משרד הביטחון השני?
ישי יודקביץ: אין לנו עמדה משרדית בנושא הזה.
דוד רותם: אין עמדה משרדית בנושא הזה?
דורון קפלן: אנחנו לא מתנגדים.
דוד רותם: אני יודע שאתם לא מתנגדים, כי אתם רוצים להרחיב, אתם צודקים.
ישי יודקביץ: אבל צריך לשאול את השאלה: האם יהודי-אמריקאי שיש לו אזרחות ישראלית - -
נעמה מנחמי: שאין לו אזרחות.
דוד רותם: אם יש לו אזרחות ישראלית, אז אין לי בעיה.
נעמה מנחמי: אם יש לו אזרחות הוא נכנס.
ישי יודקביץ: שאפילו אין לו אזרחות ישראלית, לא יכול להגיש פטנט בארצות-הברית?
ישי יודקביץ: זו הגישה של היושב-ראש?
נעמה מנחמי: אני מזכירה שאת אותו סעיף יש גם, מן הסתם, בחוק האמריקאי.
נעמה מנחמי: זה אומר שאותו בן-אדם לא יוכל להגיש בשום מדינה בעצם.
נעמה מנחמי: אתה שולל ממנו את הזכות להגיש בקשת פטנט אי פעם.
נעמה מנחמי: אז יש גבול לכמה אנחנו יכולים להיכנס לקרביהם של אנשים שהם לא אזרחי המדינה, אפילו לא כאזרחות משנית, שלא ברור מאיפה מגיעה חובת הנאמנות שלהם ואיך להגדיר אותה.
קריאה: גם מבחינת האפקטיביות של ההוראה, של האכיפה.
דוד גילת: שמי דוד גילת, עורך-דין, מייצג את התעשייה האווירית, ונמצא אתי כאן מר אבי באום שהוא ראש מו"פ ופטנטים של התעשייה האווירית.
דוד גילת: מר באום העיר כאן שיש בעיה גם לאזרחים ישראלים.
דוד גילת: יש פרויקטים ביטחוניים שנעשים בארצות-הברית עם חברות אמריקאיות, ואז מדברים פה באזרח ישראלי, ולפי החוק האמריקאי אם אמצאה ביטחונית נעשתה בארצות-הברית חייבים להגיש אותה רק בארצות-הברית.
דוד רותם: שיבקש אישור משר הביטחון.
דוד רותם: יש אפשרות לפי החוק לבקש אישור.
נעמה מנחמי: אבל אסור לו לפי החוק האמריקאי – אני מניחה, לא קראתי אותו – אני מניחה שאסור לו לחשוף את אותן בקשות ואותו מידע - -
דורון קפלן: כבוד היושב-ראש, במקרה דנן הוא מבקש אישור משר הביטחון על-פי החוק והוא מקבל את זה.
דוד רותם: אני מניח.
קריאה: ואם הוא לא מקבל - -
דוד רותם: אם הוא לא יקבל אז הוא לא יעבוד שם.
דוד רותם: אני לא מבין, הוא עבד קודם בתעשייה האווירית, למד את כל הפטנטים, ועכשיו הוא הולך לייצר - -
אברהם באום: נניח שאני כרגע יוצא מטעם התעשייה האווירית למשלחת לארצות-הברית - -
דוד רותם: תבקשו אישור.
דוד רותם: לא תבקשו אישור, לא תצאו במשלחת.
אברהם באום: אני לא יודע מראש שאני עומד לרשום פטנט.
דוד רותם: ברגע שתדע תגיש בקשה לשר.
אברהם באום: ואז אני מפר את החוק האמריקאי.
נעמה מנחמי: כי החוק האמריקאי אוסר עליו לפנות לשר.
דוד רותם: אז תחליט איזה חוק אתה מעדיף – הישראלי או האמריקאי.
אברהם באום: בשני המקומות אני אשב בבית-סוהר.
דוד רותם: לא תרשום פטנט אלא תפנה לשר ותחזור לישראל, לא תשב בבית-סוהר בישראל.
אברהם באום: טוב.
קריאה: מה ההחלטה?
דוד רותם: אני יכול להתמודד עם היועצת המשפטית שלי?
נעמה מנחמי: אני אקרא את זה בנוסח הנוכחי רק כדי להבהיר: האם על החלק הזה יש הערות נוספות?
נעמה מנחמי: במקום 95 דן ב-, פשוט כתבנו במה דן 95.
שמרית גולן: סליחה, מה?
נעמה מנחמי: אם יש הערות על הרישא.
נעמה מנחמי: אלא באחת מאלה: אנחנו מציעים ארבעה חודשים.
נעמה מנחמי: אנחנו מציעים ארבעה חודשים ולא שישה חודשים, על-מנת להשוות את זה להוראה הקודמת שגם היא דיברה על ארבעה חודשים.
נורית ליטבק שדה: אנחנו היינו שמחים אם היו משווים את הארבעה לשישה.
קריאה: שישה ושישה.
נעמה מנחמי: הקראנו את סעיף (1) שבין היתר אומר שניתן לבקש היתר משר הביטחון, ואם שר הביטחון לא דוחה את הבקשה אז הוא עומד בדרישות הסעיף.
נעמה מנחמי: השאלה היא תוך כמה זמן הימנעות השר מלהשיב תהווה גושפנקה לפעולתו – אם שישה חודשים או ארבעה חודשים.
נעמה מנחמי: הצעת החוק מדברת על שישה, הייעוץ המשפטי לוועדה המליץ על ארבעה כדי להשוות את זה לסעיף הקודם שדיבר על ארבעה, ומשרד הביטחון רוצה עכשיו שישה ושישה.
דוד רותם: תשאירי שישה חודשים, זה בסדר.
נעמה מנחמי: ולתקן גם שם לשישה?
דוד רותם: לא אכפת לי לתקן גם שם לשישה.
דוד רותם: אנחנו יודעים ששר הביטחון הוא אדם עסוק, הוא צריך להתעסק עם התקציב שלו - -
נעמה מנחמי: שישה חודשים בענייני פטנטים זה הרבה מאוד זמן, וזה לא שר הביטחון בכבודו ובעצמו מ אשר.
דוד רותם: רק שר הביטחון.
דוד רותם: כאלה סמכויות יש רק לשר הביטחון.
נעמה מנחמי: אני חושבת שבענייני פטנטים שישה חודשים זה דבר מאוד משמעותי.
דוד רותם: שישה חודשים ושישה חודשים, נראה לי סביר.
נורית ליטבק שדה: תודה.
דוד רותם: בעיקר כשמדובר בשר הביטחון.
נעמה מנחמי: באיזה סעיף היה לנו את הארבעה חודשים?
קריאה: 95.
נעמה מנחמי: ואני מניחה שליוש
נעמה מנחמי: ב-ראש תהיה את אותה הערה לגבי היועץ המשפטי לממשלה.
ישי יודקביץ: למעשה פה זה סעיפים דומים.
ישי יודקביץ: כאן אנחנו מדברים בסעיפים דומים לסעיפים של ה-94.
דוד רותם: זה ילך ליועץ המשפטי - -
שמרית גולן: אני קיבלתי את תשובת היועץ המשפטי לממשלה, והוא חושב, כמו שאמרתי, שהתוספת הזו לא נחוצה.
דוד רותם: אני חושב שהיא כן נחוצה.
דוד רותם: השאלה היא רק אם הוא מוכן למלא את הסמכות, זה הכול.
שמרית גולן: אם הוועדה מתעקשת מאוד, אז הוא מוכן.
שמרית גולן: השאלה היא אם אפשר יהיה אולי להחליף את חובת ההתייעצות עם שר המשפטים, זאת אומרת, זה מכביד מאוד על הפרוצדורה.
ישי יודקביץ: אבל כאן זה שר מול שר.
ישי יודקביץ: לדעתי צריך לשמור על ההיררכיה של שר מול שר.
דוד רותם: כן, רק שיש יועץ משפטי שהוא מעל כל השרים.
דוד רותם: אם אתם לא יודעים, כדאי שתבינו.
נורית ליטבק שדה: אפשר אולי להחליף את שר המשפטים ביועץ המשפטי.
ישי יודקביץ: זה כן.
ישי יודקביץ: מאחר שמדובר פה באקט של שר הביטחון אני חושב שצריך לשמור על - -
נעמה מנחמי: התייעצות עם שר המשפטים ואישור היועץ המשפטי.
דוד רותם: אני רוצה אישור של היועץ המשפטי שאכן זו בעיה ביטחונית.
נעמה מנחמי: גרעינית.
ישי יודקביץ: שר המשפטים יקבל אישור של היועץ המשפטי לממשלה?
דוד רותם: שני השרים יקבלו את אישור היועץ המשפטי שההחלטה שלהם היא נכונה.
דוד רותם: קשה נכון?
ישי יודקביץ: לא, אני לא אומר שקשה.
דוד רותם: זה קשה, אבל זה עדיין היועץ המשפטי.
ישי יודקביץ: כרגע מה שקורה זה שאנחנו מעבירים למשרד המשפטים דרך רשם הפטנטים.
דוד רותם: משרד המשפטים, כדאי שתבינו, זה שלושה משרדים.
ישי יודקביץ: אנחנו יודעים.
דוד רותם: אז לכן אני רוצה שמשרד המשפטים של שר המשפטים – אתו תהיה התייעצות, ומשרד המשפטים של היועץ המשפטי לממשלה יאשר את זה.
דוד גילת: צריך ששני עורכי-דין יסכימו.
דוד רותם: זה קשה, אבל יכול להיות.
נעמה מנחמי: סעיפים קטנים (1) ו-(2) של (א) הם אותו דבר.
נעמה מנחמי: שוב, עם הנימוק, ובעצם אותן ההחלטות הקודמות לגבי סעיף 94.
נעמה מנחמי: כאן בסעיף (ג) מובהר שזה לא בהכרח שר הביטחון אלא שרשאי השר להאריך תוקפו בתקופות נוספות שכל אחת מהן לא תעלה על שנתיים, מאחר שהשר יכול להיות גם שר אחר שקבעה הממשלה.
נעמה מנחמי: אנחנו מדברים על אמצאות גרעיניות, זה לא בהכרח שר הביטחון.
דוד רותם: צריך להיות שר המדע בכלל, הוא לפחות מבין במה שמדובר כאן.
דוד רותם: שר הביטחון אני לא בטוח שמבין כל כך באנרגיה.
נעמה מנחמי: לשם הרצף נקרא גם את סעיף 100:
דוד רותם: צריך להעביר גם פה לשישה חודשים.
נעמה מנחמי: כן, קראתי כבר: שישה חודשים.
דוד רותם: אנרגיה אטומית זה לא רכבות.
נעמה מנחמי: יכול להיות שיהיה לנו שר אנרגיה אטומית בממשלה הבאה.
שמרית גולן: יש לי גם תשובה לגבי אותה ועדת הערר מהנהלת בתי-המשפט, שלא מתנגדת לשינוי.
ישי יודקביץ: שופט או שופט בדימוס.
נעמה מנחמי: 102, זכות ערר נוסף, בוטלה כאן.
נעמה מנחמי: אבל שוב, נכניס את אותה הערה לגבי האפשרות לבחון את ההחלטה והערר יהיה בעצם על ההחלטה הנוספת.
נעמה מנחמי: הפניתי את משרד המשפטים לשאלה מי ישלם את האגרה וגם לא ברור למה צריך את: "בכפוף לתשלום האגרה שנקבעה לכך", אם הנושא כבר מוסדר ממילא.
שמרית גולן: כל הנושא שמכונה בחינה על-אתר או הקדמת בחינה נמצא רק בתקנות, ואנחנו לא יכולים להפנות בחוק לתקנות, אנחנו אימצנו את הניסוח שנמצא בתקנות וכתבנו שהבקשה תיבחן סמוך ככל האפשר למועד הגשתה.
שמרית גולן: אבל כדי שיהיה ברור שאנחנו מכוונים לפעולה הזו של בחינה על-אתר, גם כתבנו במפורש שזה בכפוף לתשלום האגרה.
נעמה מנחמי: מי ישלם את האגרה?
שמרית גולן: אנחנו חושבים שהמבקש צריך לשלם את האגרה.
נעמה מנחמי: אבל מה הרציונל?
נעמה מנחמי: הרי אנחנו מדברים על הליך שהוא כפוי עליו, אז לכפות עליו גם לשלם את האגרה לאותו הליך כפוי נשמע לי קצת - -
שמרית גולן: אבל ההליך הזה משרת אותו בסופו של דבר, כי בקשת הפטנט שלו לא זו בלבד שלפי הפרוצדורה הזו היא נבחנת – מה שלא קורה לפי החוק הנוכחי – אלא שהיא נבחנת מוקדם יותר מבקשות פטנט אחרות.
שמרית גולן: זאת אומרת, את השירות של בחינה על-אתר הוא מקבל.
שמרית גולן: הוא מקבל את זה כדי שאפשר יהיה להכריע בבקשתו - - - כמה שיותר מהר.
נעמה מנחמי: אין בעיה שהוא ישלם את הבקשה לבחינת הבקשה - -
דוד רותם: אם הבקשה לא נבחנת, איך אפשר בכלל לדעת שיש בה אמצאה אטומית או אמצאת נשק או אמצאה מסוכנת?
שמרית גולן: אפשר לדעת על פניה, מה הבקשה מכילה.
נעמה מנחמי: זה מה שקורה היום, שעל פניה - -
הווארד פולינר: הבחינה לא מתייחסת לסוג של האמצאה.
הווארד פולינר: הבחינה מתייחסת לשאלה אם האמצאה כשירה לפטנט, היא לא קובעת אם זה נשק או אם זה אמצאה גרעינית.
דוד רותם: כדי לקבוע ושהשר יוציא צו, מישהו צריך לבדוק את הבקשה.
דורון קפלן: התהליך שלנו במשרד הביטחון הוא בדיקת תכני הפטנט – לראות שאכן הוא מסווג, שפרסום הדברים שכתובים בו יפגע בביטחון המדינה או לחילופין שאין בעיה ביטחונית בעצם הפרסום.
דורון קפלן: תהליך הבחינה הוא לבדוק דברים שקבועים בחוק, כמו: התקדמות המצאתית, חדשנות וכדומה.
דוד רותם: לא צריך לבזבז זמן סתם.
דוד רותם: אם זה לא פטנט אז למה צריך לאסור את זה?
דוד רותם: הוא יכול להודיע לו: אדוני, אי אפשר לרשום את זה כפטנט כי זה לא חדשני, לך הביתה.
דוד רותם: ואז אני אפרסם את זה בעיתון מדעי.
דורון קפלן: התהליך הוא שזה מגיע קודם כל אלינו, לפני שמבצעים את הבחינה במשרד המשפטים.
דוד רותם: כי חיסכון בזמן אצלכם הוא דבר לא חשוב.
דוד רותם: אילו הוא היה בודק ואומר: רבותי, אין פה פטנט בכלל, חבל על הזמן, אז אתה לא צריך לבדוק את זה.
נורית ליטבק שדה: חלק מתהליך הבדיקה הוא פרסום.
דורון קפלן: ולכן הוא חייב לעבור אלינו.
דוד רותם: הבדיקה לא מחייבת פרסום.
נעמה מנחמי: לא, למעשה לא ניתן לפרסם.
נעמה מנחמי: זה חלק מההליך המיוחד כאן.
שמרית גולן: לפי זה, כן.
נעמה מנחמי: לגבי הבחינה על-אתר, אם אנחנו כופים על אדם שיבחנו את בקשתו מוקדם – אגב, זה לא משרת רק אותו, זה משרת גם את המערכות השונות – בסופו של דבר זו הצעה ממשלתית שהמטרה שלה לחסוך את הפרוצדורה למדינה, אולי לחסוך פיצויים למדינה - -
שמרית גולן: לא, זו ממש לא המטרה.
נעמה מנחמי: זה גם, זה יהיה חלק מהמשמעויות - -
שמרית גולן: איך זה חוסך בפיצויים למדינה?
נעמה מנחמי: כי אם תקבעי שהיא לא פטנט לא תצטרכי לתת לו פיצוי, לעומת מה שהיה קודם, שיכול להיות שהיית צריכה לתת לו פיצוי.
שמרית גולן: מה פתאום?
שמרית גולן: אי אפשר לקבל פיצויים על משהו שהוא לא כשיר לפטנט.
דוד רותם: אבל אי אפשר להוציא צו אם זה לא כשיר לפטנט.
שמרית גולן: אפשר.
שמרית גולן: אפשר להוציא צו על בקשת פטנט.
דוד רותם: יפה, אבל אין טעם להוציא אם זה לא פטנט ואי אפשר לרשום את זה, למה להוציא צווים ולעשות פרוצדורות עם ועדות ערר ועם כל מיני דיונים וכל השטויות האלה?
דוד רותם: אתם תבואו, תבדקו את זה, ותוותרו על ה-700 שקל – זה האסון הגדול, ותגידו: רבותי, אי אפשר לרשום את זה כפטנט.
דוד רותם: הבעיה שלכם היא ה-700 שקל?
דוד רותם: יש לכם די הרבה בעיות עם אגרות, אני מוכרח לומר.
דוד רותם: אחת הבעיות ברשם הפטנטים זה האגרות.
שמרית גולן: אני לא יודעת על מה אתה מדבר.
דוד רותם: אני אגיד לך על מה אני מדבר: על אגרת פרסום שאתם גובים שלא כדין.
שמרית גולן: האגרות החדשות שמבטלות את אגרת הפרסום מונחות אצלך.
דוד רותם: הן מונחות אצלי, הן לא יאושרו - -
נעמה מנחמי: סליחה, רק לפרוטוקול: האגרות החדשות אינן מבטלות את אגרת הפרסום מאחר שאגרת הפרסום בוטלה בחוק.
שמרית גולן: לעמדתנו הן מבטלות וזה לא משנה.
דוד רותם: אין שום בעיה, ואם כך אז זה "ישכב".
שמרית גולן: אז אגרות הפרסום יישארו כמות שהן.
דוד רותם: לכן יש נגד
דוד רותם: כם תביעה ייצוגית וכשתפסידו אותה, תיזכרו שמישהו אמר לכם שאתם פועלים שלא כדין.
שמרית גולן: התביעה הייצוגית לא נוגעת לאגרות בתקופה הזאת.
דוד רותם: אלא באיזו תקופה?
שמרית גולן: שלפני תיקון החוק.
נעמה מנחמי: לא, תהיה תביעה ייצוגית חדשה עכשיו.
דוד רותם: אז היא תגיש עוד תביעה, אל תדאגי.
נעמה מנחמי: אני חייבת לשאול, אתם עומדים על ההתעקשות הזאת?
נעמה מנחמי: הרי יש אולי שני תיקים בשנה, ה-700 שקל האלה, זה לא מה שיחיה את רשות הפטנטים, ומדובר כאן בכל זאת בכפייה על בן-אדם לבחינה על-אתר ויכול להיות שהוא לא היה בוחר בזה.
שמרית גולן: יש כאן איזו הצעה שמשרד הביטחון יישא בעלויות.
שמרית גולן: אני לא יודעת אם משרד הביטחון יסכים לכך.
שמרית גולן: אבל אני חושבת שזה עניין שאפשר להתחשב בו כשמבקש הפטנט מבקש פיצויים - -
דוד רותם: מה זה משרד הביטחון יישא בכך?
דוד רותם: אין כסף לרכבות, את רוצה שהוא יישא באגרות?
שמרית גולן: אפשר להציע שסכום האגרה הזה יילקח בחשבון כשוועדת הפיצויים מפצה את המבקש - -
דוד רותם: לא, אפשר לכתוב אחרת, אפשר לכתוב פה: אגרה דחויה.
דוד רותם: דהיינו, כאשר ועדת הפיצויים תפסוק לו פיצויים, היא גם תדאג לשלם לכם את ה-700 שקל.
דוד רותם: זה רעיון שהרבה יותר מוצא חן בעיני.
שמרית גולן: אגרה דחויה, ואם הוועדה תחליט - -
דוד רותם: כשהוועדה תחליט שמגיע לי פיצויים היא תעביר לכם 700 שקל.
דוד רותם: כמו שעשו בחוק הפיצויים בגוש קטיף, וכולי.
שמרית גולן: בסדר, זה מקובל עלינו.
נעמה מנחמי: זאת אומרת, שהאגרה תשולם אם ייתנו לו פיצויים?
דוד רותם: (ב) זה בסדר.
נעמה מנחמי: כלומר, הפרסום יהיה רק לגופים האלה.
שמרית גולן: אני רק אוסיף:
שמרית גולן: הצעת חוק שנדונה במקביל בוועדה בימים אלה על פרסום הבקשה לאחר 18 חודשים מיום הגשתה, יהיה צריך להתאים את הנוסח כי גם הפרסום הזה לא אמור להתבצע.
שמרית גולן: החוק עדיין לא עבר אבל צריך לקחת בחשבון - -
דוד רותם: על איזה חוק את מדברת?
דוד רותם: תיקון 12?
קריאות: על מה שיש לנו ביום ראשון, בשבוע הבא.
דוד רותם: למה 18 חודשים?
דוד רותם: 36 חודשים.
נעמה מנחמי: זה הוראות סעיף 26 ו-?
שמרית גולן: זה יהיה 16א רבתי.
דוד רותם: אני מציע למחוק את סעיף 26 ולכתוב: הוראות לעניין פרסום קיבול הבקשה לא - - - ואז אני לא צריך – לא את 16א ולא את 26ב.
נעמה מנחמי: 26 זה לא קיבול אבל יכול להיות שאפשר לנסח את זה לפי, מצד שני, זה לא כזה קריטי וכך אנשים יוכלו תמיד לפנות לחוק ולסעיף ולראות מה כתוב שם.
דוד רותם: שום דבר לא קריטי, אני רק לא יודע מה אני מאשר ולא מאשר ביום ראשון.
נעמה מנחמי: אנחנו נראה מה יעבור קודם: אם יעבור קודם תיקון 10 אז אנחנו לא נכתוב את זה ונתקן ב-12, אם יהיה צורך, ואם 12 יעבור קודם אז נתקן כשנגיע לפני שנניח את 10.
נעמה מנחמי: רק שאי אפשר יהיה להניח אותם באותו שבוע.
נעמה מנחמי: זה בסדר לכם, התוספת?
נעמה מנחמי: רק להבהיר על מה זה מאחר שיש די הרבה השגות וערעורים בחוק הזה.
שמרית גולן: אפשר לדייק את זה: השגה על החלטת בוחן וערעור על החלטת רשם – אלה המונחים.
נעמה מנחמי: 161 מדבר על השגה על פעולות הבוחן שמופנית לרשם הפטנטים, ו-174 עוסק בערעור על החלטת הרשם שמופנית לבית-המשפט המחוזי.
דוד גילת: בעניין הפרסום, הגשנו נייר עמדה מטעם התעשייה האווירית שמתייחס לפגיעה בצדדים שלישיים כתוצאה מאי הפרסום.
דוד גילת: בין הפתרונות שהצענו היה זה שתהיה אפשרות לצדדים שלישיים לראות את הפנקס ולהתנגד כמו משרד הביטחון, אבל אולי אפשר לדון בזה בהמשך.
דוד רותם: איך צדדים שלישיים יעשו את זה?
דוד גילת: זה פתרון מורכב ויכול להיות שהוא דורש דיון ארוך יותר.
דוד גילת: הפתרון הראשון שאנחנו מציעים הוא פתרון קל יותר.
דוד גילת: רציתי לבקש שתירשם כאן הערה - -
דוד רותם: דבּר, דבּר, אנחנו דנים ישר.
דוד רותם: תסביר לנו לאט, אנחנו נבין מהר.
נעמה מנחמי: גם קראנו את נייר העמדה ששלחתם.
דוד גילת: העניין הוא שיש כשל בהסדר כפי שהוא קיים היום.
דוד גילת: אני מייצג כאן את התעשייה האווירית שיכולה למצוא את עצמה משני צדי המתרס, והיא רואה את הבעיה העיקרית דווקא בכך שיש בקשות פטנט שאינן מתפרסמות, והמתחרה מסתמך על הפרסומים או התעשייה בכלל מסתמכת על היעדר פרסומים.
דוד גילת: יש טכנולוגיות שהן ידועות ומוכרות ומגיעים אליהן בכוחות עצמם, בתום לב, נכנסים לפרויקטים ופתאום, משום מקום, צץ איזה פטנט אחרי הרבה מאוד שנים, ובאופן שיכול לסכן גם את הפרויקט הקיים, גם הכנות לייצור שנעשו, והשקעות מאוד גדולות שנעשו בתום לב.
דוד רותם: מי הם בעלי המניות של התעשייה האווירית?
קריאה: מדינת ישראל.