GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק קדמן: עד כדי כך בכיר שהוא לא יכול להציג פה את העבודה שלו.
דוד רותם: הוא יכול להציג את העבודה שלו.
יצחק קדמן: הוא לא יכול.
יצחק קדמן: הוא לא קיבל רשות.
דוד רותם: תגיד, אני שאלתי אותך משהו?
דוד רותם: את רוצה לספר לנו מה אתם עושים?
דוד רותם: זאת אומרת, מה המתווה?
רינת וייגלר: אדוני, אני יכולה להיכנס לזה ברמה של עקרונות.
רינת וייגלר: כי בכל מקרה אנחנו לא דנים עכשיו ברמת נוסח.
דוד רותם: עקרונות.
רינת וייגלר: מה שכן הייתי מבקשת להדגיש, אולי אפילו יותר, זה את הקשיים המקצועיים.
רינת וייגלר: נעזוב כרגע את הקשיים הטכניים, שהם באמת – ואני חושבת שלזה ד"ר קדמן התכוון כשהוא דיבר על הדרגים הבכירים.
רינת וייגלר: אני חושבת שהוא הפריד בין העבודה של אנשי המקצוע לבין היכולת והקידום של החוק במישורים אחרים, שהם לא המישור המקצועי, כך אני מבינה את מה שהוא אמר.
רינת וייגלר: כן הייתי רוצה לומר שאחד מהדברים שנשארו פתוחים – ואני חושבת שהם ההתלבטות הרצינית מבחינה מקצועית – הם קודם כל מבחינת רמת העקרונות.
רינת וייגלר: העקרונות הם זכות לטיפול, זאת אומרת, כל קטין פוגע מינית שהורשע יהיה זכאי לקבל את הטיפול שמגיע לו, הטיפול הייעודי, בין אם הוא ייעודי לעבריינות מין או ייעודי לצרכים ומה שמתאים לצרכים שלו.
רינת וייגלר: כמו כן, אנחנו מדברים כתוצאה מזה על עניין של פיתוח מענים, מתאימים כמובן לאותם קטינים.
רינת וייגלר: בנוסף לזה, אנחנו מדברים על מה שמדבר ד"ר קדמן מבחינת הקטינים שנמצאים בקצה הרצף מבחינת מסוכנות שלהם.
רינת וייגלר: הצענו מנגנון לאתר את אלה שמסוכנים ביותר, בעיקר סביב אלה שלא קיבלו טיפול, לא הסכימו לשתף פעולה עם טיפול, ואלה בסופו של דבר יעברו הערכת סיכון ובעצם ייכנסו לתוך המסגרת של פיקוח עליהם.
רינת וייגלר: הדבר שמטריד אותנו כרגע, ואני חושבת שגם את כל השותפים – אנחנו בעצם דיברנו על תיקון לחוק הנוער, התיקון הוא תיקון ארוך, ומה שבעצם יוצא זה שהוא מהווה נתח לא פרופורציונלי בתוך חוק הנוער, כלומר ההתמקדות בפרק או בניסיון שלנו לשלב בתוך הוראות חוק הנוער, שלא כל כך צלח, הוא בעייתי מבחינה משפטית, מבחינה מקצועית, ואנחנו עוד מחפשים לנושא הזה תשובה, שהיא תשובה יותר טכנית, אבל מהותית – גם הנושאים האלה עלו פה – כי אנחנו לא רוצים לתייג ולשים פוקוס על קטינים פוגעים מינית בצורה שיכולה בסופו של דבר להזיק להם.
רינת וייגלר: אז יש עדיין התלבטויות מקצועיות, אבל בגדול מבחינת ההיערכות המקצועית, המתווה ויותר ממתווה, הדברים הם מבחינתנו לא במצב שהיינו בו בספטמבר בכלל.
דוד רותם: אז למה לא תחלקו?
דוד רותם: אל תעשו את כל התיקון במכה אחת.
דוד רותם: הרי אחת הבעיות הגדולות זה שמנסים לזכות בכל ההגרלה.
דוד רותם: שימו חלק מהסעיפים, בואו נתקן את חוק הנוער, ואחר כך נחשוב על היתר איך עושים את זה, כי דווקא יש לי בזמן הקרוב המון זמן, כל הקודקס האזרחי יכול להידחות, בואי נפתור את הבעיות הכואבות באמת.
רינת וייגלר: לא, הקושי הוא בזה שבעצם אנחנו רוצים ליצור איזון – כמו שדיברנו מספר פעמים – בין הצורך לתת לקטין את המענים וההתמקדות בו, בעובדת היותו קטין לבין ההגנה על הציבור.
רינת וייגלר: זה ה"הליכה" פה והניסיון שלנו לאזן.
רינת וייגלר: ולכן, לא היינו רוצים מצד אחד – ואני חושבת שאף אחד לא היה רוצה – להכניס רק את נושא הפיקוח, וגם מצד שני, הכנסת הנושא הטיפולי בלבד, גם הוא לא עונה על הצרכים.
רינת וייגלר: זה נעשה בחוק של המבוגרים באמת פרק-פרק, זאת אומרת נדבך-נדבך.
רינת וייגלר: לגבי החוק של המבוגרים עוד אפשר היה לחיות עם זה, מה שהתברר בדיעבד גם כבעייתי, אבל ודאי בעניינם של קטינים אנחנו צריכים להכניס את זה כמכלול.
רינת וייגלר: אין ברירה, זאת אומרת זה צריך - - -
דוד רותם: אז מה הדרך השנייה?
דוד רותם: זה ליצור חוק חדש.
רינת וייגלר: זאת אלטרנטיבה אחרת שגם לה יש הרבה מאוד חסרונות כמובן.
רינת וייגלר: אנחנו נפתור את הבעיה, הבעיה תיפתר כך או כך, זאת אומרת זה לא בלתי פתיר, זה ייפתר.
רינת וייגלר: אני רק מבקשת, בכל זאת, להראות לוועדה שיש פה באמת גם התלבטויות מקצועיות, אבל גם מצד שני שברמת העבודה נעשתה עבודה מאז ספטמבר.
רינת וייגלר: אנחנו לא באותו מקום בכלל.
דוד רותם: ואתם גמרתם את העבודה.
רינת וייגלר: פחות או יותר גמרנו, כן.
דוד רותם: לא נקבעה עוד ישיבת הנהלה, הדרג הבכיר.
רחל דניאלי: אני רק רוצה להתייחס למה שנאמר כאן מהמועצה לשלום הילד.
רחל דניאלי: הרגישות המאוד גדולה שצריכה להיות בחוק הזה, אני חושבת שהיא משפיעה כאן מאוד על הזהירות של משרד הרווחה, ולמרות שאנחנו היינו קצת פחות שותפים ממה שהיינו רוצים להיות ויש לנו ביקורת גם קצת על המתווה, ויש עדיין הרבה סוגיות שאנחנו מעלים מול משרד הרווחה, שאנחנו חושבים שצריך לעשות בהם שינוי, אני רק רוצה אולי קצת בניגוד למה שאומרת פה המועצה לשלום הילד לבקש – אנחנו רואים שעובדים כאן באמת עמוק מבחינה מקצועית – לתת גם לנו וגם לגורמים האחרים לעשות את כל השינויים האפשריים בצורה שתאפשר לעשות את הדבר הזה בצורה הכי נכונה שיש.
רחל דניאלי: אנחנו רואים בדיונים בהם אנחנו כן נמצאים שבאמת יש התעמקות, לפחות בתקופה האחרונה, ואני חושבת שראוי לתת לנו את היכולת לעשות את זה בצורה הנכונה והרגישה מאוד.
רחל דניאלי: הרי היתה כאן ההרצאה המקצועית של פרופ' הרשקוביץ שבאמת הביאה לנו את ממד הזהירות שצריך להיות כאן.
רחל דניאלי: אנחנו חושבים שעם מחשבה עמוקה, יותר אפילו ממה שיש עכשיו, אנחנו גם נגיע להסדר טוב שיהיה גם לקטינים הפוגעים וגם לנפגעים, ואני חושבת שנצא כולנו נשכרים.
נעה וינשטוק-עסיס: אני רוצה לציין, ביחס למה שנאמר שהעבודה נעשתה, למיטב ידיעתנו לא התקבלה הכרעה בין המשרדים לגבי באמת מי יעשה את הפיקוח.
יעקב גנות: נפלה, למה - - -
נעה וינשטוק-עסיס: זו הנקודה ש - - -
דוד רותם: לא נפלה הכרעה?
נעה וינשטוק-עסיס: למיטב ידיעתנו.
דוד רותם: בסדר גמור, נו, אז יכריעו, אל תדאגי, אני אקצוב זמנים.
יעקב גנות: לא נפלה - - -
דוד רותם: אני אקצוב זמנים וגנות יקבל החלטות עד הזמנים האלה.
נעה וינשטוק-עסיס: לא הגענו להסכמה בין המשרדים אם גם - - - שזה יהיה, אז - - -
דוד רותם: מה קרה.
דוד רותם: לא צריכה להיות הסכמה, אני חושב שזה צריך להיות במשרד לביטחון פנים.
דוד רותם: טוב, רבותי, אנחנו נעשה כך - אני אקיים דיון נוסף, דיון המשך, ואני אזמן את השר ואת המנכ"ל לישיבה הבאה.
דוד רותם: ואני מבקש שתעבירו להם רק המלצה בשמי, שכדאי שהם יבואו מוכנים, והישיבה תתקיים בתוך חודש, בחודש הקרוב.
דוד רותם: הצעת חוק המרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות (תיקון מס' 12) (פיצוי לקטין שניזוק מעבירה).
דוד רותם: הבוקר ראיתי בעיתון שזה חוק של המועצה לשלום הילד, אני חשבתי שזה חוק של אורלי לוי ושלי, אבל בעיתון גיליתי ש - - -
יצחק קדמן: אנחנו לא הוצאנו שום דבר לאף אחד.
דוד רותם: אני לא אמרתי שאתם הוצאתם.
דוד רותם: אני רק - - -
אורלי לוי אבקסיס: זה עוד לא ראיתי.
דוד רותם: הנה, אתה רואה, כתוב: "במועצה הלאומית לשלום הילד, שיזמה את ההצעה, הצטברו בשנים האחרונות מקרים רבים.
דוד רותם: שלא הצליחו לגבות", אז זה מה שכתוב בעיתון "הארץ", ואם כתוב בעיתון "הארץ" זה בטח אמת.
אפרת חקאק: אתה רוצה שממשרד המשפטים יגידו למה הם כן מסכימים?
אפרת חקאק: כי האמת שהנוסח שאני הפצתי - - -
דוד רותם: לא חשוב לי מה משרד המשפטים מסכים או לא מסכים, השאלה למה אני מסכים.
אפרת חקאק: אז הנוסח שאני הפצתי אתמול קובע שני דברים לעניין הפיצוי לקטין - דבר אחד, אם בית-המשפט הטיל פיצויים לניזוק והחייב לא משלם, אז המרכז לגביית קנסות ישלם את הסכום עד לתקרה של 10,000 שקלים.
דוד רותם: זה מה שנקרא, גרסה חילופית לבקשת חברת הכנסת לוי אבוקסיס.
אפרת חקאק: זה גרסה חילופית, נכון.
אפרת חקאק: זה סעיף קטן (ד).
אורלי לוי אבקסיס: - - - יש גרסה עוד יותר טובה שאותה אני עוד יותר מסכימה לה ורוצה.
דוד רותם: איפה היא?
אפרת חקאק: אז אני קודם כל אסביר את מה שכתוב בנוסח שהופץ, ואז אני אסביר את בקשת משרד המשפטים שהוועדה תשקול.
אפרת חקאק: כן?
אפרת חקאק: אז בסעיף קטן (א) שהופץ כתוב: "הורה בית המשפט לנאשם לשלם פיצוי לניזוק מעבירה שביום מתן גזר הדין היה קטין.
אפרת חקאק: .. והנאשם לא שילם את הפיצוי, כולו או חלקו, במועדו, ישלם המרכז לניזוק את יתרת סכום הפיצוי שנפסק, עד לתקרה של 10,000 שקלים חדשים, בניכוי הסכום ששילם החייב".
אפרת חקאק: זה מה שעבר בקריאה ראשונה.
אפרת חקאק: מה שהוסף זה סעיף קטן (ב): "קבע בית המשפט שהפיצוי כאמור בסעיף קטן (א) ישולם לשיעורין...
אפרת חקאק: או שהתשלום יהיה במועד דחוי" גם אז "ישלם המרכז לניזוק את סכום הפיצוי שנפסק" על המקום בעצם - -
אפרת חקאק: - - או תוך מועד שייקבע בתקנות "עד לתקרה של 10,000 שקלים חדשים".
אפרת חקאק: הבנתי ממשרד המשפטים שהם שוקלים לבקש מהוועדה שדווקא בכל תיק שיש פיצוי לקטין התיק יועבר למרכז לגביית קנסות והמרכז ישלם על ההתחלה 10,000 שקלים, וכל המסלול יהיה דרך המרכז לגביית קנסות.
אפרת חקאק: הבנתי נכון?
דוד רותם: אין שום בעיה, רבותי, אם זה מה שמבקש משרד המשפטים - -
ענת אסיף: מצוין.
דוד רותם: - - אם אפשר שבאותה הזדמנות תסדרו גם שישלחו לי כמה צ'קים, זה גם יהיה טוב.
ענת אסיף: אתם רוצים שנסביר בכמה משפטים את ההבדלים ולמה - -
דורית ואג: זה חשוב, לא?
ענת אסיף: - - חלופת הניסוח, שנמצאת כרגע על השולחן, שאפרת הקריאה, מטילה על בית-המשפט לעשות מיון של גזרי הדין שבהם הנפגע הוא קטין לגבי מתי הוא צריך לשלם, זה מטיל עוד איזשהו שלב פרוצדורלי מורכב בשלב של בתי-המשפט, ואנחנו חשבנו כדי לפשט את התהליכים שבאמת מרגע שהמפוצה הוא קטין, התיק יועבר למרכז לגביית קנסות ויתחיל התהליך של תשלום המקדמה, התקרה עד 10,000 שקלים, זה הסיבה לזה.
ענת אסיף: זה גם באמת אומר שבמקרים האלה באמת כל מהלך הגבייה והתשלום ייעשו מול המרכז לגביית קנסות.
ענת אסיף: בכל זאת, עוד כמה הערות קטנות לנוסח, עכשיו?
ענת אסיף: קודם כל, גם בפורמט החדש של הניסוח, אנחנו חושבים שצריך להשאיר את התיבה שמדברת אם החייב כן שילם משהו באיזושהי דרך, שזה יהיה בניכוי הסכום שהוא שילם - -
ענת אסיף: - - אומנם תיאורטית זה לא אמור לקרות כי התיק אמור לעבור מהר, אבל יכולים להיות - - -
דוד רותם: את צודקת והוסף.
ענת אסיף: אוקיי, זה דבר אחד.
ענת אסיף: דבר שני, האמת שאני לא זוכרת את זה למה בראשונה, זה אולי רק עניין ניסוחי, למה אנחנו לא מפנים לסעיף 77 לחוק העונשין להבהיר על איזה פיצוי אנחנו מדברים.
ענת אסיף: זה עניין ניסוחי גרידא, אני אומרת לאפרת – אם הנסחית חושבת שלא צריך, אז לא, אבל יכול להיות שכדאי.
אפרת חקאק: אשאל אותה שוב ואני זוכרת שבזמנו אמרנו שזה - - -
ענת אסיף: אה, אני זוכרת למה, כי דיברנו על כמה סוגי פיצויים.
ענת אסיף: אבל איפה הם?
אפרת חקאק: הם כתובים במרכז לגביית קנסות, לדעתי סעיף 3 - - -
אריאל לנגה: לא, 1(6).
ענת אסיף: אוקיי, סליחה, אז לא זכרתי.
אפרת חקאק: 1(6).
ענת אסיף: הדבר הנוסף שאנחנו מבקשים לשקול זה שאנחנו מדברים על העברה למרכז לגביית קנסות אחרי שגזר הדין הפך להיות חלוט, אנחנו קצת חוששים ממצבים שבהם נאשם לפי זכותו בדין מגיש ערעור, בינתיים המרכז לגביית קנסות כבר שילם את המקדמה של 10,000 שקלים, בערעור סכום הפיצוי ירד מתחת ל-10,000 שקלים או שבכל הוא זוכה, זה קורה.
דוד רותם: יוצר בעיה קשה.
דוד רותם: בואי אגיד לך משהו, את יכולה להגיד לי כמה פסקי-דין אתם מכירים, אם מישהו בדק, שבהם הורידו את סכום הפיצוי מתחת ל-10,000 שקל בערעור, כי את יודעת, להפוך את פסק-הדין לחלוט במשפט הישראלי - -
ענת אסיף: לא יקבלו.
דוד רותם: - - בקצב ההליכים של בתי-המשפט בישראל זה בערך 14 שנה.
ענת אסיף: לא, אבל יש הרבה מקרים שלא מערערים ואז זה 45 ימים.
דוד רותם: אז את זה עזבי, אני מדבר על כאלה שמערערים, כי אלה שלא מערערים, אין לך אתם בעיה.
ענת אסיף: אין לי ויכוח אתך על הבעייתיות מהצד הזה, אני רק רוצה להאיר לוועדה את הבעייתיות מהצד השני במקרים שזה כן יקרה, אנחנו עלולים להימצא במצב שבו המדינה שילמה 10,000 שקלים למי שבעצם כבר לא זכאי לקבל את ה-10,000 שקלים, האם אנחנו מתארים מצב שעכשיו אנחנו נרדוף אחרי הנפגעים לקבל בחזרה את הכסף או לחילופין, הנאשם יתחיל לתבוע אותם בהליכים אזרחיים לקבל בחזרה את הכסף שהוא שילם.
דוד רותם: לא, אנחנו נכניס הוראה שאם בערעור הסכום ירד אז הקורבן ישלם – מי שקיבל את הכסף יחזיר אותו מיידית.
ענת אסיף: ואם הוא לא יחזיר זה אומר שהמדינה רודפת אחריו.
דוד רותם: אז המדינה תרדוף אחריו, מה קרה?
דוד רותם: לא הבנתי, מה אתם מחלקים כספים בחינם?
דוד רותם: עם כל הכבוד לקורבנות, הוא קיבל תשלום שלא מגיע לו, הוא יחזיר אותו, מה יש?
ענת אסיף: זה לא מאוד פשוט.
ענת אסיף: אני כל שני וחמישי שומעת ברדיו על כאלה שמקבלים מביטוח לאומי תשלומים שמתברר שלא הגיעו להם, ואחר כך כל המדינה זועקת איך רודפים אחריהם שיחזירו את התשלומים.
אפרת חקאק: מה קורה היום?
דוד רותם: שהמדינה תמשיך לזעוק - - -
ענת אסיף: לא המדינה, התקשורת.
דוד רותם: לא משנה, אז התקשורת.
דוד רותם: מי שמקבל כסף שלא מגיע לו, יחזיר אותו, נקודה.
דוד רותם: אי-אפשר לאחוז את החבל משני הקצוות.
דוד רותם: את מבינה, כי אם אני אסכים, אם אני אכתוב פה שזה פסק-דין חלוט - - -
שירי לנג: אז המשמעות היא שיש עיכוב ביצוע, בעצם.
דוד רותם: בדיוק, זה עיכוב ביצוע.
אפרת חקאק: מה קורה היום אם הסכום יורד בערעור והבן-אדם כבר שילם?
ענת אסיף: אז תיאורטית צריך – גובים, זה קורה לכם?
אריאל לנגה: הואיל שאין את המנגנון הזה, בדרך כלל כשיש הליכי ערעור אז אנחנו מקבלים תשובות מהנאשם שהוא נמצא בהליכי ערעור ומבקשים עיכוב ביצוע מבית-משפט, כך שבית-המשפט הוא בתמונה, בשונה מהצעת החוק פה.
אפרת חקאק: אבל אם הוא לא מקבל עיכוב ביצוע, מה קורה אז?
אריאל לנגה: היה והוא לא מקבל עיכוב ביצוע יש לו גם אפשרות לדחיית מועד תשלום אצלנו בחוק המרכז, וגם שוקלים את זה, שומעים את עמדת הפרקליטות ומחליטים אם יש מקום לדחיית מועד תשלום.
ענת אסיף: אבל אם משלם, את צודקת, אם הוא משלם - - -
דוד רותם: רבותי, אני רק רוצה להגיד לכם משהו, אני הולך להכניס פה סעיף - - -
רחל דניאלי: רגע, אני רק על פיצוי - - -
דוד רותם: לא רגע, לא אומרים לי רגע, בכלל לא קוראים לי גם קריאות ביניים.
רחל דניאלי: סליחה.
דוד רותם: אכניס פה סעיף, לא רק שהאיש יהיה חייב, אני אחייב את המדינה לגבות את הכסף חזרה - -
ענת אסיף: אני לא חושבת - - -
דוד רותם: - - ואז אתם תבואו – לא – כשיבואו אליכם בטענות, תשלחו אותם אלי.
ענת אסיף: לא חושבת שצריך לכתוב את זה, זה המצב המשפטי.
ענת אסיף: באמת אני לא חושבת שהחוק שהוא כל כך פרו נפגעים צריך פתאום לשדר משהו אחר.
דוד רותם: כן, אבל אין לי ברירה, אחרת - - -
ענת אסיף: אני חושבת שזה המצב המשפטי.
אפרת חקאק: אני בצד - - -
דוד רותם: אבל את אומרת לי שבאים אליכם בטענות שאתם גובים את החובות שלכם.
ענת אסיף: לא, אני דיברתי על דוגמאות מקבילות שאני שומעת בהקשרים אחרים.
דוד רותם: בסדר, אז בואי נאמר ככה, אי-אפשר לחכות שהחוק יהיה חלוט כי אז זה יותר מדי זמן.
דוד רותם: צצצ
ענת אסיף: עוד הערה.
ענת אסיף: אני מדברת עכשיו על סעיף קטן - הוא יהיה (ב) עדיין?
אפרת חקאק: אולי אני אקריא את הנוסח החדש ואז נמשיך הלאה.
אורלי לוי אבקסיס: רגע, יש לי שאלה פה - -
אורלי לוי אבקסיס: - - אם אנחנו אומרים עד לגובה של 10,000 שקלים, למה לאוצר המדינה?
אורלי לוי אבקסיס: אולי משהו בניסוח.
דוד רותם: כי האוצר משלם את זה בשבילך.
אפרת חקאק: עד ל-10,000 שקלים.
אורלי לוי אבקסיס: אה, אוקיי, לא, אני פה לרגע – אבל זה מובן שזה עד לתקרה והשאר עובר לקטין.
אפרת חקאק: נכון, מעבר לזה - - -
ענת אסיף: רק מלה לעניין הריבית על מה שביקשנו.
ענת אסיף: באמת מה שסעיף קטן (ב) אומר זה כשהמרכז גובה מהנאשם בחזרה את הכסף, אז מה שהוא כבר שילם לנפגע, קודם כל נכנס לחשבון המרכז, ואז כל שקל נוסף – בהנחה שהנפגע זכאי לקבל מעל 10,000 שקלים – ממשיך להגיע לנפגע.
ענת אסיף: בנקודה הזאת המרכז לגביית קנסות, אחרי שבדק את המנגנונים, כדי לשמור על הערך של הכסף, לא מדובר על 10,000 ריאלי אלא על 10,000 בתוספת ריבית החשב הכללי, מכיוון שאנחנו בעצם מדברים כאן על מנגנון שהוא קצת מזכיר מנגנון של מקדמות על - -
דוד רותם: הלוואה.
דוד רותם: כן, בסדר גמור.
אריאל לנגה: הלוואה.
ענת אסיף: - - חלקי הלוואות.
אורלי לוי אבקסיס: כן, זה בכלל הרעיון - - -
גלי ונטורה: יש לי שאלה, סליחה.
גלי ונטורה: הריבית שהאוצר למעשה לוקח על הכסף שהוא הלווה תוטל על הניזוק בגלל שהוא קיבל את הכסף קודם או תוטל על החייב שלא שילם מייד?
ענת אסיף: החייב משלם את החוב בתוספת ריבית פיגורים, שזו ריבית הרבה יותר גבוהה מריבית החשב הכללי.
ענת אסיף: במצב אידיאלי שבו המרכז יצליח לגבות את כל החוב של הנאשם, הנפגע יקבל את כל הפיצוי בתוספת ריבית הפיגורים שמגיעה לו.
ענת אסיף: המצבים שיכולים לקרות זה שהמרכז לא יצליח לגבות את כל הסכום, נגיד הוא לא יצליח לגבות שום דבר מעבר ל-10,200 שקלים וה-200 – 200 הגזמתי עם החישוב?
דוד רותם: לא, אני חושב 200 זה - - -
ענת אסיף: הפקיד 10,200 שקלים ואז הנפגע בעצם ראה – בתחילת התהליך, אבל הוא ראה את זה כבר מזמן, צריך לקחת בחשבון, הוא ראה את זה קרוב מאוד לגזר הדין – 10,000 שקלים והמרכז לגביית קנסות קיבל בחזרה 10,200 שקלים.
ענת אסיף: לזכור שאנחנו מדברים בערכים של מתי גם הנפגע קיבל את הכסף.
גלי ונטורה: כן, אבל זה לא ירד מהנפגע.
ענת אסיף: זה לא ירד מהנפגע במצב שמצליחים לגבות את הכול.
אורלי לוי אבקסיס: רגע, אבל מה זה במועד?
גלי ונטורה: הנקודה הזו היא רק במצב שבו לא נגבה כל הסכום.
אפרת חקאק: בהקשר של הסעיף הזה אנחנו צריכים לדבר על התקנות.
אפרת חקאק: חשוב לחברת הכנסת - -
אורלי לוי אבקסיס: חשוב לי מאוד – מה זה במועד?
אפרת חקאק: - - לפחות לדעת את הפרוטוקול - מה הכוונות - -
אפרת חקאק: - - וגם על הסעיף הזה אנחנו צריכים לקבוע - - -
דוד רותם: במועד ובתנאים שקבע השר בתקנות.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו אז "במועד" דיברנו על 60 יום.
דוד רותם: לא יודע אם אפשר 60 יום, לא בטוח שזה אפשרי.
דוד רותם: השר יקבע תקנות, אנחנו נקבע לו זמן לקביעת התקנות - - -
ענת אסיף: זה אגב תקנות שהם באישור הוועדה.
אריאל לנגה: הוועדה.
ענת אסיף: אז בכלל.
דורית ואג: It goes with - - -
ענת אסיף: אבל יש עוד חוקים.
דוד רותם: אין יותר תקנות, זה מפסיק להיות, אנחנו עכשיו בכל חוק מכניסים - - -
אורלי לוי אבקסיס: אז להכניס פה "באישור הוועדה", לא?
אפרת חקאק: אז להכניס את זה?
דוד רותם: לא צריך להכניס, זה ככה.
גלעד סממה: זה כבר קיים.
דוד רותם: כבר דאגנו לזה.
אפרת חקאק: זה בסעיף הכללי, אבל נוסיף את זה גם פה.
דוד רותם: אבל אני רוצה לקבוע לו זמנים.
דוד רותם: אתם תגישו את התקנות תוך שלושה חודשים?
דורית ואג: זה שלושה חודשים של משרד המשפטים או של שר הרווחה?
דוד רותם: לא, זה שלושה חודשים שלי, כי אם לא, אז אני אכין את החוק מיידית.
דוד רותם: אתם לא יכולים להחזיק אותי בגרון.
דוד רותם: אורלי לוי העבירה הצעת חוק, ועכשיו מה שיקרה זה – אני מכיר את החבר שיושב לידך, הוא יחזיק לי שנתיים תקנות.
ענת אסיף: טוב, אנחנו לא באנו להחזיק בגרון אף אחד, חס וחלילה.
דוד רותם: אתם לא, אבל יש כאלה שכן.
ענת אסיף: טוב, בסדר, אני לא מאמינה.
גלעד סממה: אני אגן על עצמי עוד מעט.
אורלי לוי אבקסיס: אני גם אעזור להגן עליך.
ענת אסיף: ההערה שאתה אומר עכשיו גם כרוכה בשאלת הכניסה לתוקף, ושאלת הכניסה לתוקף רשומה כאן כנושא לדיון, אני כבר אגיד אותה עכשיו לשים אותה על השולחן, וגם דיברנו על זה עם חברת הכנסת אורלי בפגישה מקדימה - - -
דוד רותם: כן, אתם צריכים ממשק עם - - -
ענת אסיף: המרכז לגביית קנסות חייב לקבל את הדברים בממשק, הנהלת בתי-המשפט חייבת להיערך מחשובית לעניין הזה, הבקשה - -
ענת אסיף: - - שלנו היא לדבר על שנה של כניסה לתוקף.
ענת אסיף: זה כמובן זמן מספיק גם בשביל להכין תקנות.
ענת אסיף: לכן, לשאלתך על השלושה חודשים - - -
אורלי לוי אבקסיס: לא, זה המון זמן שנה.
דוד רותם: יכול להיות שזה המון זמן, הם לא יעשו את זה קודם, מה את רוצה שאני אעשה?
דורית ואג: הלוואי שיעשו בשנה.
דוד רותם: אם יעשו את זה בשנה תהיי מבסוטית.
אורלי לוי אבקסיס: רגע, מה הבעיה בממשק, להקדים את העניין של הממשק?
שירי לנג: אין כרגע אפשרות טכנית לעשות שינויים.
שירי לנג: יש לנו כרגע ממשק מול המרכז, העניין הוא שלצורך יישום החוק אנחנו צריכים לעשות איזשהו שינוי מחשובי בממשק הזה, כמו למשל הוספת שדה של קטין, כדי שהמרכז ידע שמדובר בקטין שהוא נפגע עבירה.
שירי לנג: וטכנית כרגע אגף המחשוב שלנו עסוק בהחלפת כל התשתיות של מערכת המחשוב, אין לנו שום אפשרות טכנית לעשות שום שינוי.
אורלי לוי אבקסיס: ומתי האגף הטכני שלכם אמור לסיים עם זה?
שירי לנג: ההערכה של אגף המחשוב שלנו היא שבתחילת השנה הבאה נוכל לבצע כבר את השינוי המחשובי הזה.
אורלי לוי אבקסיס: אמרתם לי בנובמבר וזה עוד היה לפני שאנחנו לוחצים אתכם.
שירי לנג: סוף השנה הנוכחית - תחילת שנה הבאה, אני לוקחת איזשהו טווח ביטחון.
דוד רותם: עזבי, נובמבר זה שנה הבאה.
דוד רותם: אנחנו בינואר.
דוד רותם: מה זה נובמבר?
דוד רותם: נובמבר זה עוד 11 חודשים, אז הם מדברים על 12 חודשים.
אורלי לוי אבקסיס: קודם כל זה 10 חודשים וזה היה עוד לפני שלחצנו אותם.
דוד רותם: אה, בסדר, אז למה לא לחצת?
אורלי לוי אבקסיס: בניתי על כוחך, דודו, כמו בהרבה דברים אחרים.
דוד רותם: איזה כוח יש לי?
דוד רותם: אני אין לי כוח על כלום.
שירי לנג: אפשר להוסיף עוד איזשהו עניין לגבי התקנות.
שירי לנג: חשוב לנו לציין שכדי שנוכל ליישם את החוק אנחנו צריכים לדעת את תאריך הלידה של הקטין, כדי לדעת שהוא באמת קטין במועד גזר הדין, וזה מידע שאנחנו צריכים לקבל מהפרקליטות או מנפגע העבירה.
שירי לנג: אז אם אפשר אולי לציין את זה בתקנות.
אורלי לוי אבקסיס: רגע, בגזר דין פלילי, איך אתם יודעים שהוא קטין?
אורלי לוי אבקסיס: הרי זה סגור.
ענת אסיף: בואו לא נדון עכשיו בתקנות.
שירי לנג: אנחנו לא נדע.
אורלי לוי אבקסיס: מה, יש חיסיון בנושאים שבהם קטין מעורב בהליך פלילי.
גלעד סממה: בסדר, אנחנו נסתדר עם זה.
גלעד סממה: אנחנו נטפל בזה במסגרת התקנות.
ענת אסיף: כבר היום יש נוהל של העברת פרטי נפגע בין הפרקליטות להנהלת בתי-המשפט.
ענת אסיף: זה אומנם נהלים שמשתכללים ונבדקים כל הזמן וזה לא עובד בצורה מושלמת, אבל זה לא משהו שנוחת מהאוויר שאנחנו לא מכירים.
ענת אסיף: אז תימצא הדרך בתקנות ו/או בנהלים פנימיים בין הגורמים, אם זה התקנות של המרכז לגביית קנסות, לא בטוח ששם יהיה המקום לכתוב על נהלי עבודה פנימיים בין פרקליטות, בית-משפט, אבל נפתור את זה, זה מנגנון.
גלי ונטורה: אני רוצה, סליחה - - -
אריאל לנגה: אני רוצה שנייה להעיר לעניין הזה, שמבחינתנו ברור שכמי שנעסוק בכל הטיפול, אנחנו נצטרך גם את הפרטים של המפוצה, של האפוטרופסות, תאריך לידה, עובדת היותו קטין, כל הפרטים שלמעשה רלוונטיים להנהלת בתי-המשפט שיעברו אלינו בממשק.
דוד רותם: זה לא להנהלת בתי-המשפט, זה ל - - -
שירי לנג: נצטרך לשבת עם המרכז לגבש איזשהו נוהל עבודה מסודר לגבי המידע שאנחנו צריכים.
אריאל לנגה: אנחנו נצטרך לשבת ולגבש.
אריאל לנגה: הדבר השני – אני מניח או שזה יהיה בתקנות או בנהלים – לגבי עד כמה המרכז יהיה מעורב בכל הנושא של התשלום של החייב, יכול להיות שאנחנו נעשה את זה, יכול להיות שחלק תעשה הנהלת בתי-המשפט, עוד נשב ונלבן את זה בין אם זה יהיה בתקנות או בנהלים.
גלי ונטורה: רציתי להוסיף, סליחה, שדיברנו ב"מרכז נגה", בפגישה עם המרכז לגביית קנסות על הבעייתיות שיש שם סכום מאוד גבוה של פיצוי ששילמו חייבים ונפגעי העבירה - לא ידוע מיהם.
גלי ונטורה: אם כי הם - - -
דוד רותם: מה זה קשור לעניין הזה?
דוד רותם: זה בוועדה לביקורת המדינה.
גלי ונטורה: לא, שיש חשיבות דווקא כן כמה שיותר פרטים, לקבע אולי דרך התקנות פה, איזושהי דרך שיעברו הפרטים של נפגעי העבירה.
ענת אסיף: אין מחלוקת בכלל על מעבר הפרטים.
ענת אסיף: יש פשוט מקרים שפרטים משתנים, יש עבודה על זה – סליחה, אני חטפתי רשות דיבור - - -
דוד רותם: תחטפי, זה בסדר.
ענת אסיף: יש עבודה רציפה ומאוד-מאוד רצינית ומורכבת בין שלושת הגורמים האלה בשביל לצמצם את הפערים.
ענת אסיף: אני לא חושבת שתקנות יכולות לפתור את זה.
ענת אסיף: זה ברור היום שהפרטים צריכים לעבור, וזה גם ברור שלא תמיד הפרטים מושלמים, במיוחד כשחולף זמן בין מתי שהוגשה תלונה במשטרה לבין מתי שהתיקים נסגרו, אבל אפשר עוד להתווכח על זה בשלב הזה פה.
אריאל לנגה: נכון, אנחנו מנסים במרכז לגביית קנסות לעשות איזו עבודת ליקוט של פרטים, ולפני שבוע היתה לנו פגישה עם האפוטרופוס לראות איך אנחנו מאחדים כוחות ולאתר את המפוצים.
אריאל לנגה: אבל לכן קיימת הבעיה, ככל שהממשקים – טיוב נתונים – ויכיל כמה שיותר נתונים, כך תפחת הבעיה מכאן ולהבא ולאחורה.
אריאל לנגה: אז כמו שענת אמרה, אין לי מה להוסיף.
ענת אסיף: אפרת, סעיף קטן (ד)?
אפרת חקאק: רגע, אז מה הוועדה החליטה על עניין התחילה?
אפרת חקאק: כמה זמן?
דוד רותם: ראשון בינואר.
אפרת חקאק: ראשון בינואר והתקנות גם באותו מועד או יותר מאוחר?
דוד רותם: הם יביאו את התקנות קודם, מה זה הם יביאו באותו מועד.
אפרת חקאק: כן, אבל האם אתה רוצה לקבוע בחוק מועד יותר מוקדם או להשאיר את זה - - -
ענת אסיף: חוק?
דוד רותם: אני לא רוצה לקבוע להם בחוק.
דוד רותם: רבותי היקרים, את מבינה, הם לא יביאו את זה בזמן, את יודעת, יש לי פה כמה אמצעים - -
ענת אסיף: כמה גרונות.
דוד רותם: - - יש לי כמה סנקציות בדרך.
אפרת חקאק: כן, אז סעיף תחילה - - -
דוד רותם: כן, אדוני, נציג השר, מה אתה רוצה להגיד?
אורלי לוי אבקסיס: אולי אבל צריך לציין בחוק שהתקנות צריכות להיות כבר סגורות לפני הכניסה לתוקף או שאתה אומר שזה מובן, כי היה כבר גם בכלכלה למשל, שהחוק עבר ולא היו לו תקנות שנמשכו שנה ושנתיים.
דוד רותם: אני בוועדת כלכלה?
דוד רותם: את יושבת בוועדת כלכלה?
אורלי לוי אבקסיס: לא, אני - -
דוד רותם: אז תלכי לוועדת כלכלה ותבכי, פה אין דברים כאלה.
אורלי לוי אבקסיס: - - דודו, חבר הכנסת רותם, לכן, כדי שלא ייווצר מצב שפה יהיה חוק שנכנס לתוקף – תקנות לא עודכנו בזמן, האם כדאי או שזה מיותר וזה מובן?
דוד רותם: מיותר לחלוטין.
דוד רותם: אדוני נציג השר, האם זה מובן לחלוטין או שצריך לכתוב את זה בחוק?
גלעד סממה: אני מתחייב על דברים ותמיד עומד בהם - -
גלעד סממה: - - לכן אני לא מוטרד.
גלעד סממה: ואני חושב שעד התחולה אנחנו כבר נסיים את התקנות, זה מספיק זמן כדי להביא את זה.
גלעד סממה: השאלה היא האם ועדת חוקה תשכיל לסיים את הבחינה של התקנות בזמן שנביא אותן.
קריאה: להכשיר את התקנות.
קריאה: תביא אותן כמו שצריך, אז לא צריך יהיה לטחון אותן.
דוד רותם: בוא נאמר ככה, אני לא בטוח בזה, כי כמות התיקונים שנצטרך לתקן תיקח לנו מספיק זמן כמו בקודקס האזרחי.
גלעד סממה: אני מקווה שהתיקונים יהיו ראויים.
דוד רותם: הם תמיד ראויים.
גלעד סממה: אוקיי.
דוד רותם: אני רק מקווה שתביא לי הסכמה של כל הגורמים הנוגעים בעניין כולל אלה שמתנגדים לחוק - - -
גלעד סממה: הכול בהומור לפרוטוקול.
אפרת חקאק: סעיף תחולה זה יהיה עד ראשון בינואר.
אפרת חקאק: עכשיו אנחנו נעבור לסעיף "2.
אפרת חקאק: תיקון חוק העונשין, בחוק העונשין, התשל"ז–1977‏, בסעיף 77, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא", זה סעיף שהכנסנו לפני הקריאה הראשונה, סעיף קטן "(ד) הורה בית משפט כי פיצוי שהנאשם חויב בו לפי סעיף זה ישולם לשיעורין, והנאשם לא שילם את אחד התשלומים במועדו, תעמוד יתרת החוב לפירעון מיידי".
אורלי לוי אבקסיס: זה לא כל כך רלוונטי לנו אחרי שתיקנו את ה - - -
דוד רותם: רלוונטי.
אפרת חקאק: זה לא קשור לקטין עכשיו זה קשור לכל - - -
אורלי לוי אבקסיס: לא, רגע, זה קשור עכשיו למנגנון, פחות לקטין, כי אנחנו לא תלויים בזה אם הוא שילם או לא שילם.
אורלי לוי אבקסיס: כשאני אומרת "אנחנו" אני רואה בי את קטין נפגע עבירה.
אפרת חקאק: נכון, אבל דווקא זה - - -
דוד רותם: מה את רואה בך?
אורלי לוי אבקסיס: כנציגה, כשאני אומרת "אנחנו", אז כוונתי היא כנציגת אותם ילדים נפגעי עבירה.
אפרת חקאק: זה דווקא רלוונטי לכל הניזוקים מהעבירה.
דוד רותם: לא, זה מנגנון לגבות את הכסף בחזרה.
אפרת חקאק: השאלה שהיינו רוצים לדעת מהמרכז לגביית קנסות, האם אחרי שהחוב עומד לפירעון מיידי, האם יש לכם עדיין את הסמכות לפרוס את זה שוב אם יש נסיבות.
אריאל לנגה: התשובה היא כן.
דוד רותם: התשובה שלהם, רק אחרי שהחוב עומד לפירעון, אחרת הם לא יכולים לפרוס, אחרת יש פסק-דין שאומר איך זה יהיה פרוס.
ענת אסיף: כן, רק אחרי שהחוב עומד.
אריאל לנגה: רק אחרי, ומוטב לפי דעתי, שההסדר הזה יהיה אחרת אנחנו נקבל כל פעם פעימה של תשלום שלא חויב, וכל פעם נעמיס הוצאות גבייה, כל פעם נצא לשטח, עוד מעקל ועוד מעקל, זה לא טוב לאף אחד מהצדדים.
אורלי לוי אבקסיס: נכון, זה המנגנון של המזונות בביטוח הלאומי, נכון?
אורלי לוי אבקסיס: ברגע ש – אז רואים את כל החוב.
דוד רותם: מאתמול אין כבר מזונות בביטוח לאומי.