GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורם אורן: יש שם אנשים שזה מה שהם עושים כל היום: הם תוקפים מוצרים כאלה.
יורם אורן: הרמה המקצועית שם היא לאין ערוך יותר גבוהה מכל ארגון של האקרים שאפשר להעלות על הדעת.
יורם אורן: מה שהמעבדה הזאת עושה, בסופו של דבר, היא מדרגת ואומרת:
יורם אורן: מול האיום הזה אתה תזדקק למומחים שמכירים את המוצר עד לרמת עומק כזאת וכזאת; המחיר של התקיפה הוא כך מאות אלפי או מיליוני דולרים; הזמן שדרוש לתקיפה הוא חצי שנה; הרווח מהתקיפה הוא כזה; האם זו פגיעה רוחבית, האם זו לא פגיעה רוחבית – מדרג כזה.
יורם אורן: בסופו של דבר זה אומר לך מה רמת הסמך שאתה יכול להניח לגבי המוצר הזה.
דוד רותם: מה אנחנו קיבלנו?
יורם אורן: אנחנו קיבלנו את הרמות הגבוהות ביותר שיש.
תמי סלע: אני ממשיכה לקרוא בעמוד הבא: "תקן ישראלי 9594" – התקן הישראלי המקביל לתקן הבין-לאומי - ISO/IEC 9594-8; "תקנות פקיעת תוקף" – תקנות מרשם האוכלוסין (תקופת תוקפן ופקיעת תוקפן של תעודות זהות), התשע"ב – 2012.
תמי סלע: הודעה ואזהרה בנוגע לתעודה אלקטרונית לאימות 2.
תמי סלע: עובד רשות האוכלוסין, או בעל תפקיד שהוסמך לפי סעיף 6(ג) לחוק הכללת אמצעי זיהוי ביומטריים ונתוני זיהוי ביומטריים במסמכי זיהוי ובמאגר מידע התש"ע-20094, יעשה את כל אלה לפני הנפקת תעודת זהות הכוללת תעודה אלקטרונית לאימות ואמצעי זיהוי אלקטרוני:
תמי סלע: " כלומר, זה רלוונטי באמת רק לתעודות החכמות ולא לתעודת זהות רגילה.
תמי סלע: "(1) יעביר למבקש מסמך בכתב ובו תנאי השימוש בתעודת הזהות, ההגבלות על השימוש בתעודה, ככל שישנן, ההליכים הנדרשים לביטול התעודה והודעה על פגיעה בשליטה בתעודה כאמור בתקנות פקיעת תוקף וכן פרטי התקשרות לצורך בירורים, טיפול בתקלות ובקשת ביטול התעודה;
דוד רותם: מה זה "יעביר למבקש" לפני הנפקת תעודת הזהות?
דוד רותם: מתי אני מקבל את המסמך הזה?
נעמה פלאי: בשלב שבו התושב מגיע לבקש תעודת זהות חדשה.
דוד רותם: זאת אומרת, לפני ששמתי את היד?
נעמה פלאי: כל המכלול ביחד.
אברהם מיכאלי: ומי שלא רוצה את החתימה האלקטרונית?
נעמה פלאי: כאן זה על התעודה האלקטרונית לאימות, שהיא תהיה בכל תעודת זהות.
נעמה פלאי: לאימות – לצורך הזדהות מרחוק מול משרדי ממשלה וגופים שייקבעו.
תמי סלע: תעודה חכמה זה אם אתה לא רוצה בכלל את הנתונים הביומטריים כרגע אז בעצם אתה מקבל תעודה כמו שיש היום, כשאתה בא להנפיק תעודה חדשה.
אברהם מיכאלי: אני בא למשרד הפנים בשביל זה?
תמי סלע: תעודה חדשה, אפשר גם מרחוק היום, לא?
אברהם מיכאלי: לא, חייבים לבוא כי חותמים של על כל ימני דברים.
תמי סלע: אני ממשיכה: "(2) יזהיר את המבקש, בהתאם לנוסח המופיע בתוספת, בדבר החובות המוטלות עליו לפי החוק ולפי תקנות אלה, לעניין מניעת שימוש לרעה בתעודה האלקטרונית לאימות ובאמצעי הזיהוי האלקטרוני שיונפקו לו, וכן הסכנות וההגנות מפני אחריות לנזק, הכרוכות בשימוש בתעודה האלקטרונית לאימות ובאמצעי זיהוי אלקטרוני, והמבקש יאשר בכתב כי הוזהר כאמור;".
דוד רותם: זה הכול בתוך שלושת רבעי השעה שלוקח להנפיק את התעודה?
דוד רותם: מרגע שיצאתי מהבית עד שהגעתי, מצאתי חניה, עליתי, שמתי את היד, הזהירו אותי, חתמתי, הבנתי – זה הכול בשלושת רבעי השעה?
דוד רותם: אתם זוכרים, כן?
דוד רותם: דיברנו שייקח לי שלושת רבעי שעה להגיע מהבית לתחנה להנפיק את התעודה ולחזור הביתה.
יהונתן קלינגר: אני לא רואה בתוספת את האזהרות.
יהונתן קלינגר: כתוב שצריך להזהיר.
יהונתן קלינגר: להזהיר בעל פה זה נחמד, אבל אם מחלקים לי נייר וזה התוספת - - -
אברהם מיכאלי: יש פה נייר.
יהונתן קלינגר: אין פה אזהרות.
יהונתן קלינגר: יש פטור מאחריות, יש כללי, חובת שמירה, אבל אין את הסכנות.
יהונתן קלינגר: כתוב: "את הסכנות הכרוכות".
דוד רותם: הוא יזהיר את המבקש.
יהונתן קלינגר: נכון.
יהונתן קלינגר: הוא צריך להזהיר אותו מהסכנות הכרוכות.
יהונתן קלינגר: להזהיר – שזה לא יהיה מלמול.
יהונתן קלינגר: אם כבר נותנים לו נייר שיש בו את כל האחריות שלו, אולי גם פה יכתבו את הסכנות, על הנייר?
אברהם מיכאלי: יש לך תוספת תקנה 2 (2).
יהונתן קלינגר: ויש טופס אזהרה ויש כללי ויש חובת שמירה, חובת דיווח.
יהונתן קלינגר: איפה הסכנות?
תמי סלע: הוא צודק.
תמי סלע: למה לא מציינים את זה?
תמי סלע: גם ככה זה משהו שקשה לזכור.
דוד רותם: במקום המילים "מאשר כי הוזהרתי כנדרש" – הרי אני לא יודע מה זה "הוזהרתי כנדרש".
דוד רותם: אני קורא את התקנות?
דוד רותם: תכתבו שם את האזהרות.
יהונתן קלינגר: תכתבי את הסכנות.
יהונתן קלינגר: תכתבי שאפשר לעשות כך וכך.
תמי סלע: בטופס עצמו.
תמי סלע: זה גם מטעה כי כתוב שהוא יזהיר אותו בהתאם לנוסח המופיע בתוספת ולא כל הפרטים שנמצאים בתקנה 2 בכלל נמצאים בתוספת, כל הנושא של הסכנות וההגנות.
תמי סלע: הגנה פני אחריות לנזק כן נמצא, אבל סכנות לא.
תמי סלע: גם אולי להבהיר שזאת אזהרה בעל פה כי זה לא מספיק ברור.
יהונתן קלינגר: בגלל זה אני רוצה שיהיה גם בעל פה וגם בכתב.
תמי סלע: גם וגם, בסדר.
תמי סלע: אבל גם שהנוסח שמופיע בתוספת יכלול את כל מה שמפורט פה בתקנה.
נעמה פלאי: בעל פה זה מאוד בעייתי.
נעמה פלאי: נוסיף למה שיהיה בכתוב, זה מה שנכון לעשות.
תמי סלע: אבל ב-(2) הכוונה לאמירה שהיא בעל פה, נכון?
תמי סלע: זה מה שעולה, שהוא יזהיר אותו.
תמי סלע: בדרך כלל גם כותבים "בשפה מובנת לו".
אברהם מיכאלי: - - - לכי תוכיחי, כשהוא בקושי מבין עברית, שהוא הבין וכו'.
דוד רותם: אז הם יפרטו.
נעמה פלאי: נפרט את זה בכתוב.
תמי סלע: ומה עם לכתוב, כשזה בעל פה, ב"שפה מובנת"?
אברהם מיכאלי: יבוא איזה עולה חדש, הוא הבין את כל האזהרות?
תמי סלע: ככל הניתן.
דוד רותם: יזהיר את המבקש בשפה מובנת לו.
עמית אשכנזי: צריך לזכור, במקרה הזה, מאחר שהיינו בדיון הזה בזמן החקיקה: המשמעות של האזהרות היא לא שהוא מוותר על זכויות.
עמית אשכנזי: החוק העיקרי קובע שאין לו אחריות לשימוש לרעה אלא אם הסכים אחרת בכתב.
עמית אשכנזי: זאת אומרת, ברירת המחדל היא לחלוטין הפוכה וצרכנית.
דוד רותם: למה אתה מזהיר אותו?
עמית אשכנזי: אני מזהיר אותו כי אני רוצה למנוע את הנזק הכללי.
דוד רותם: אז תסבירו לו את זה בשפה שהוא מבין.
דוד רותם: אני רק חושב על הרעיון שאני מגיע לעשות תעודת זהות כזאת ויתחילו להסביר לי את זה בכלליות כזאת – אני לא אבין גם כאני קורא את הטופס.
תמי סלע: גם התוספת, הטופס צריך להיות בכמה שפות.
תמי סלע: אין טעם לתת למישהו שלא דובר עברית טופס שהוא עברית, זה גם ברור.
אלי לוי: אנחנו עובדים על תרגום לעוד ארבע שפות.
דוד רותם: לכן צריך לכתוב "יזהיר את המבקש בהתאם לנוסח המופיע בתוספת בשפה המובנת לו".
תמי סלע: גם אמרנו להוסיף בתוספת את הסכנות.
עמית אשכנזי: אם תעשו את זה בחלון גרפי כזה, צריך יהיה לתקן תקנות?
עמית אשכנזי: כי צריך לשמור לכם את הגמישות להשתמש בכלים - - -
תמי סלע: אני ממשיכה לקרוא בתקנה 2, עמוד 2 לתקנות: "(3) ישאל את המבקש שאלה מזהה אחת לפחות שהתשובה עליה ייחודית למבקש, מתוך רשימת שאלות שיערוך ראש רשות האוכלוסין לאחר התייעצות עם הרשם, כדי לאפשר זיהוי של המבקש בגישה מרחוק לצורך ביצוע פעולות שונות ובכלל זה, הודעה מרחוק של בעל תעודת הזהות על פגיעה בשליטתו בתעודה.
תמי סלע: " אני חשבתי ששאלה אחת זה אולי מעט.
דוד רותם: מה זה: "שאלה מזהה אחת לפחות שהתשובה עליה ייחודית למבקש"?
דוד רותם: זה כמו שאני נכנס לאינטרנט אז שואלים אותי: איך קוראים לחתול שלך?
נעמה פלאי: שאלה שהתושב יבחר.
דוד רותם: לא שהתושב יבחר: "מתוך רשימת שאלות שיערוך ראש רשות האוכלוסין".
ניסים אליסף: יש לנו רשימה פלוס שאלה פתוחה שהוא יכול לשאול את השאלה בעצמו.
דוד רותם: אז זה לא נכון לכתוב: "מתוך רשימת שאלות שיערוך ראש רשות האוכלוסין".
דוד רותם: זה לא נכון, פשוט.
דוד רותם: אם זאת שאלה פתוחה – אני כותב את השאלה.
ניסים אליסף: יש רשימה של שאלות, ובין היתר יש שאלה אחת פתוחה.
דוד רותם: אבל "שאלה הפתוחה" זה לא "רשימת שאלות שיערוך ראש רשות האוכלוסין".
דוד רותם: זה כל אחד ממציא.
אברהם מיכאלי: לא רק שממציא.
אברהם מיכאלי: לפעמים עושים לך שאלה שבהחלט יכול להיות שאתה לא יודע את התשובה עליה ואז אומרים לך: זה לא אתה.
דוד רותם: כן, תמיד אני שוכח את השם - - -
נעמה פלאי: בשביל להבהיר: יש רשימה של שאלות, אבל כשהוא בא לקבל את תעודת הזהות, הוא בוחר את השאלות מתוך הרשימה.
נעמה פלאי: זה לא, שכשהוא יתקשר לבטל את התעודה, אז אנחנו נבחר אחת - - -
דוד רותם: אז יש לכם בעיה עם "שאלה פתוחה".
דוד רותם: כי "שאלה פתוחה", פירושו של דבר שאני שואל את השאלה ואני נותן את התשובה.
נעמה פלאי: אבל הוא ייתן אותה בשלב - - -
דוד רותם: אבל זה לא "רשימת שאלות שיערוך ראש רשות האוכלוסין".
נעמה פלאי: כאן אנחנו נוסיף "ובנוסף ניתנת בחירה לשאלה נוספת".
דוד רותם: כשתעודת הזהות תלך לי לאיבוד, אני לא אזכור מה השאלה.
יהונתן קלינגר: כשדיברנו על התקנות של הביומטרי, דיברנו הרבה על ההליך של התשאול.
יהונתן קלינגר: פה אנחנו לא מדברים על מידע מההליך של התשאול.
יהונתן קלינגר: אני רוצה להיות בטוח שלא מדובר, נניח, על מידע שהוא מחוץ למשרד הפנים כמו מידע רפואי או דברים אחרים שיש להם גישה אליו בשביל תהליך התשאול אבל פה לא צריכה להיות להם גישה.
ניסים אליסף: אין לזה קשר.
דוד רותם: כשאני בא, יתנו לי את רשימת השאלות ואני אחליט איזו אני בוחר.
דוד רותם: מצידי הם יכולים גם לשאול שאלות רפואיות.
יהונתן קלינגר: המידע הזה יישמר ותהיה אליו גישה לכל עובדי משרד הפנים.
יהונתן קלינגר: כדי למנוע מצב שהמידע הזה – שהוא גם יכול מידע פרטי – ידלוף, צריך לוודא שזה רק מידע שהוא לא סופר רגיש.
דוד רותם: הוא מאוד רגיש.
דוד רותם: אתה חושב שלדעת איך קראו לחתול הראשון שלי זה לא רגיש?
יהונתן קלינגר: זה מאוד רגיש.
יהונתן קלינגר: ולכן, כדי למנוע מצב שגם זה יסתובב באינטרנט – כי יש הרבה מאוד עובדים שתהיה להם גישה למידע הזה – צריך לראות איך אנחנו מצמצמים את זה רק לסוגי מידע שאם הם ידלפו, הזק יהיה פחות נורא.
דוד רותם: כל אחד יבחר את מה שהוא יחשוב שהנזק הוא הכי פחות.
יהונתן קלינגר: אז צריך אולי גם להזכיר את זה באזהרה.
דוד רותם: לא צריך להזכיר את זה באזהרה.
דוד רותם: אתה בוחר נוסח של שאלה שהוא ייחודי לך.
תמי סלע: אז אולי נציין שזה לפי בחירת המבקש: "מתוך רשימת שאלות שיערוך ראש רשות האוכלוסין, לאחר התייעצות עם הרשם, לפי בחירת המבקש".
תמי סלע: השאלה המזהה ספציפית, היא לפי הבחירה שלו.
דוד רותם: כן, נא להמשיך הלאה.
תמי סלע: "אבטחת חומר מחשב שבשבב 3.
תמי סלע: (א) אמצעי הזיהוי האלקטרוני, התעודה האלקטרונית לאימות וכן פרטי המידע האלקטרוני המפורטים בתקנה 3א לתקנות מרשם האוכלוסין (רישומים בתעודת זהות), התש"ן-1990, יונפקו על גבי שבב שמתקיימות לגביו הוראות תקן מקובל שאישר ראש רשות האוכלוסין בהתייעצות עם הרשם לעניין זה, ופרסם בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד הפנים או של רשות האוכלוסין.
תמי סלע: (ב) עובד מוסמך רשאי לבצע כתיבת אמצעי הזיהוי האלקטרוני, התעודה האלקטרונית לאימות ופרטי המידע האלקטרוני כמפורט בתקנת משנה (א), על גבי השבב, רק בהינתן הרשאות מתאימות מרשות האוכלוסין, ובהסתמך על אימות מבוסס הצפנה, בהתאם להליכים שאישר ראש רשות האוכלוסין.
תמי סלע: (ג) גישה לקריאת התעודה האלקטרונית לאימות ואמצעי הזיהוי האלקטרוני שעל גבי השבב תתאפשר רק באמצעות סיסמה אישית הניתנת להחלפה מזמן לזמן בידי בעל התעודה; ראש רשות האוכלוסין, לאחר התייעצות עם הרשם, ייתן הוראות לעניין אורך הסיסמה, מספר הניסיונות השגויים שיגרמו לנעילת השבב, אופן הטיפול בתקלות ובאימות זהות מרחוק ככל שיהיה, והאופן והתדירות של החלפת סיסמאות.
דוד רותם: מה זה "נעילת השבב"?
יורם אורן: אם הכנסת מספר פעמים קצוב סיסמה לא נכונה – השבב כבר לא יאפשר לך להשתמש בתעודה האלקטרונית.
דוד רותם: למי לא יאפשר?
דוד רותם: בוא נאמר שעצר אותי שוטר, נתתי לו את התעודה והוא טעה ארבע פעמים - - -
יורם אורן: השוטר לא מזין את הסיסמה שלך.
יורם אורן: הסיסמה שלך היא בשביל הזדהות On line.
יורם אורן: כשאתה יושב בבית ורוצה להזדהות מול שרת אינטרנט ממשלתי.
יורם אורן: אם מישהו מצא את התעודה הזאת ומנסה לעשות בה שימוש ומזין סיסמה לא נכונה יותר מכמה פעמים – זה ננעל.
יהונתן קלינגר: זה יכול להינעל רק לפעילות On line?
יהונתן קלינגר: כלומר, כמו בכרטיסי האשראי שלי, אם שכחתי את הקוד לאתר אז הם נועלים אותי רק לפעילויות אינטרנטיות.
יהונתן קלינגר: אני עדיין יכול ללכת ו"לגהץ" את הכרטיס בדואר.
יורם אורן: הכרטיס הוא עדיין כרטיס.
יהונתן קלינגר: השבב עדיין יהיה שבב אבל יהיה נעול רק לפעולות שדורשות את קוד ההזדהות, כי אם אני אזדהה מולך – אני שם, אתה רואה אותי ויכול לאמת אותי מול התעודה.
יורם אורן: זה לא קשור.
יורם אורן: אלו שני דברים שונים.
דוד רותם: זה לא מבטל, זה לא מפקיע את התעודה.
עמית אשכנזי: זה מפקיע את התעודה, אדוני.
עמית אשכנזי: בהתאם לסט התקנות שדנו בו קודם – אם אין תעודה אלקטרונית לאימות בתוקף על גבי השבב - - -
דוד רותם: זאת אומרת, אם אני טעיתי חמש פעמים, אני ממשיך ללכת עם התעודה הזאת ועוצר אותי שוטר.
דוד רותם: הוא מעביר את זה אצלו במכשיר.
דוד רותם: זה עובד או שזה מת?
דוד רותם: אתה אומר שזה פקע.
אורי מקלב: מבחינה אלקטרונית זה פוקע.
אורי מקלב: התעודה האלקטרונית פוקעת.
תמי סלע: התעודה האלקטרונית פקעה?
תמי סלע: זה נקרא שהיא פקעה?
יורם אורן: תעודה אלקטרונית לא פוקעת, היא ננעלת.
אורי מקלב: איך מחדשים אותה?
אורי מקלב: כרטיס אשראי צריך מחדש.
תמי סלע: השאלה היא אם אפשר לשחרר אותה בלי לעבור את כל תהליך ההנפקה מחדש?
תמי סלע: האם יש דרך לשחרר את זה?
יורם אורן: יש דרך לשחרור מנעילה ואם ממצים אותה – אז הכרטיס "מתאבד" באופן סופי.
תמי סלע: הדרך הזו היא מרחוק או שאני צריכה לסור ללשכה?
יורם אורן: זה דומה מאוד לכרטיס ה-SIM שיש לנו בכל טלפון סלולארי.
יורם אורן: יחד עם כרטיס ה-SIM כל אחד קיבל פתק שכתובה עליו סיסמה וסיסמת שחרור.
יורם אורן: כאן התהליך שונה.
אורי מקלב: מי משחרר את זה?
יורם אורן: אם הוא מכיר את סיסמת השחרור שהוא קיבל באותה מעטפה שהגיעה אליו – מעטפת הסיסמאות – אז הוא יכול לשחרר את זה בעצמו.
יורם אורן: אם הוא טועה בסיסמת השחרור מעל מספר קצוב של פעמים – אז התעודה האלקטרונית על הכרטיס ננעלת לתמיד.
אורי מקלב: ואז צריך להנפיק תעודת זהות חדשה?
דוד רותם: יש לי שאלה רצינית אליכם: מי הפראייר שהולך לבקש תעודה כזאת?
דוד רותם: חוץ מצרות אין מזה כלום.
אברהם מיכאלי: חוץ ממר יהונתן קלינגר, הוא יחיד שמבין איך לשחק.
יהונתן קלינגר: אני רוצה אבל בלי טביעות האצבע, אמרתי לך.
אורי מקלב: אני רוצה להוסיף שאלה לשאלה שלך, אדוני היושב-ראש: כמה אנשים, אתם מעריכים, ירצו להשתמש בתעודות אלקטרוניות?
אורי מקלב: כמה אנשים בעוד עשור?
אורי מקלב: כמה אנשים אמורים להשתמש?
דוד רותם: בעוד עשור הם מאמינים שזה יהיה חובה, שכבר לא תוכל להתחמק מזה.
אורי מקלב: למה אדם שהוא שכיר צריך תעודה אלקטרונית.
אורי מקלב: הוא לא עובד בשטח הזה.
אורי מקלב: בשביל מה צריך האדם הפשוט את התעודה האלקטרונית?
אורי מקלב: אני לא מדבר על תעודת הזהות החכמה, אני מדבר איתך על התעודה האלקטרונית שהיא באה כדי שתוכל לפעול בתוך משרדים ממשלתיים.
אורי מקלב: זה למייצגים כאלה: רואי חשבון, מנהלי חשבונות.
אורי מקלב: על כמה אנשים אתם מדברים היום?
יורם אורן: יש על זה שתי תשובות.
יורם אורן: אם אנחנו מסתכלים על מה שקרה בעולם, במדינות ששילבו את זה, רואים היום –ויש על זה כבר נתונים כי זה כבר קיים לא מעט שנים בהרבה מאוד מדינות – יש גרף שהוא, מה שנקרא, אסימפטוטי ל-60%.
יורם אורן: 60% מהאוכלוסייה עושה בזה שימוש On line ואפילו שימוש מאסיבי.
יורם אורן: יש מדינה אחת חריגה שבה אחוזי השימוש גבוהים יותר, זאת אסטוניה, שהיא בכלל מאוד מתקדמת בתחום הזה.
יורם אורן: שם זה מגיע אולי ל-90% אבל אני לא יודע מה אחוז המדויק.
אורי מקלב: מה המאפיין של ה-60% האלה, חוץ ממייצגים.
אורי מקלב: למה שכיר צריך את זה?
תמי סלע: מה השימושים השכיחים?
תמי סלע: מול הבנק.
אורי מקלב: לבנק?
אורי מקלב: הוא לא יכול בלי זה?
אורי מקלב: איזו פעולה היום נמנעת ממנו לעשות בבנק בלי התעודה האלקטרונית?
דוד רותם: זה מה שהשר מיכאל איתן עובד עליו כל הזמן – שעם כל המדינה אתה תדבר דרך המחשב בלבד.
נעמה פלאי: הרעיון זה לחסוך את ריבוי הסיסמאות שיש היום לאנשים: יש לך סיסמה כדי להיכנס ולבדוק את מה שקורה בקופת החולים שלך; ויש לך סיסמה לבדוק את חשבון הבנק שלך.
נעמה פלאי: הרעיון זה שתוכל להשתמש בתעודת הזהות עם הסיסמה שיש לך להרבה שימושים.
נעמה פלאי: החוזק של ההזדהות, בגלל שאתה משלב פה כרטיס יחד עם סיסמה, יאפשר הרבה שימושים נוספים, דרך סיסמה אחת.
אורי מקלב: אני עוד לא קלטתי מי האנשים האמורים.
אורי מקלב: מי שרוצה תעודה אלקטרונית – ינפיקו לו תעודה אלקטרונית שתהיה אחת חכמה.
אורי מקלב: למה זה צריך להיות בתוך תעודת הזהות?
דוד רותם: אתה רוצה את הרישיון נהיגה בפנים.
אורי מקלב: הם אומרים לי שלא.
אברהם מיכאלי: הם לא אומרים לך שלא, זה בלתי אפשרי טכנית כרגע לשלב את זה.
דוד רותם: הם לא אומרים לך שלא.
דוד רותם: הם אומרים שמבחינה טכנית הם לא יכולים לעשות את זה עכשיו.
אורי מקלב: הם לא יעשו את זה.
אורי מקלב: הם בכלל לא רואים את החשיבות לעשות את זה.
אורי מקלב: מדוע זה חשוב לעשות את התעודה האלקטרונית בתוך תעודת הזהות?
אורי מקלב: למה לא בתעודה נפרדת?
אורי מקלב: רק כדי שתהיה תעודה אחת?
דוד רותם: מה אתה רוצה שתהיה עוד תעודה?
תמי סלע: שתהיה תעודה אחת כבר.
תמי סלע: ככה אתה גם מזדהה מול גורמים שרוצים תעודת זהות וגם מול גורמים אחרים.
אורי מקלב: יש לך עוד רישיון נהיגה, זה לא מפריע לך, והוא הרבה יותר שימושי, זה בסדר.
אורי מקלב: רק בזה אתה צריך – ואתה אומר 60%.
דוד רותם: אני לא מבין, סליחה, איפה הרישיון נהיגה שלך?
דוד רותם: בכיס?
אורי מקלב: לא כרגע, אבל בכיס.
דוד רותם: אני בחיים שלי לא לקחתי את הרישיון נהיגה שלי בכיס, הוא שוכב אצלי באוטו יחד עם תעודת הביטוח.
אברהם מיכאלי: גונבים לך את האוטו עם הרישיון.
דוד רותם: אם יגנבו את האוטו אז יהיה להם גם את רישיון הנהיגה שלי, אז מה?
דוד רותם: גם את הוויזה שלי הם יכולים לקחת באותה הזדמנות.
אורי מקלב: אבל אני לא יוצא מהבית בלי רישיון נהיגה - - -
תמי סלע: זה לפרוטוקול, זה ככה מופץ.
דוד רותם: אז זה יופץ, מי שייקח את האוטו שלי ימצא שם - - -
דורית ואג: אתה יודע שזה משודר?
דוד רותם: זה משודר, כן.
דורית ואג: תכף תראה כמה יפרצו לך לאוטו.
יהונתן קלינגר: חבר הכנסת רותם, מה עם פעולת "שכחתי סיסמה"?
יהונתן קלינגר: זה לא מופיע פה בתקנות.
יהונתן קלינגר: מה קורה אם המבקש או האזרח שוכח את הסיסמה שלו, איך הוא יכול לאפס אותה, לקבל חדשה?
דוד רותם: ילך למשרד הפנים ויבקש להחליף.
יהונתן קלינגר: יכול להיות שהוא לא צריך ללכת אלא מספיק שהוא ירים טלפון?
דוד רותם: מה ירים טלפון?
יהונתן קלינגר: לשחזר את הסיסמה.
דוד רותם: מה זה לשחזר את הסיסמה?
דוד רותם: איבדתי את תעודת הזהות שלי - - -
יהונתן קלינגר: פה לא איבדת, רק שכחת את הקוד האישי.
דוד רותם: איבדתי את תעודת הזהות ואתה מצאת אותה.
דוד רותם: אם אני אאפשר לך לטלפן - - -
יהונתן קלינגר: אני לא אומר לטלפן.
יהונתן קלינגר: אני שואל למה הפרוצדורה לא מופיעה פה?
דוד רותם: אני לא צריך פה את הפרוצדורה.
דוד רותם: מבחינתי, אם טעית חמש פעמים בסיסמה או שכחת את הסיסמה – לך למשרד הפנים שיפתחו לך.
יהונתן קלינגר: נהדר.
יהונתן קלינגר: אבל אם אני לא רוצה לטעות חמש פעמים ולהינעל, האם יש מנגנון שבו אני יכול לאפס את הסיסמה?
יהונתן קלינגר: לא אכפת אם זה ללכת למשרד הפנים.
דוד רותם: בוודאי, לך למשרד הפנים והם יאפסו לך את הסיסמה.
יהונתן קלינגר: שזה יופיע גם פה, במסגרת הדברים שראש רשות האוכלוסין, עם התייעצות עם הרשם, יכול לתת לגביהם הוראות.
דוד רותם: אני לא רוצה שיעשו את זה טלפונית.
תמי סלע: שייתן הוראות לעניין: אורך הסיסמה, מספר הניסיונות השגויים, אופן הטיפול בתקלות ובאימות זהות מרחוק.
יהונתן קלינגר: בכלל זה, איפוס הסיסמה.
תמי סלע: האם "איפוס סיסמה" זה המינוח הנכון?
תמי סלע: האופן של החלפת סיסמה נכנס פה, רק העניין של איפוס, כי אם הוא יודע את הסיסמה – אין לו בעיה להחליף מעת לעת בעצמו.
תמי סלע: הבעיה שלו היא אם הוא שכח.
אברהם מיכאלי: איך יש שליטה על איפוס סיסמה?
אברהם מיכאלי: כל אחד יכול להתקשר ולהגיד ששכח או איבד?
תמי סלע: יהיו הוראות לעניין הזה.
יהונתן קלינגר: כתוב פה שהוא רשאי להחליף, אבל לא כתוב שהוא יכול להסדיר את האופן.
אברהם מיכאלי: איך הוא יכול לעשות את זה אם אין לו משהו מזהה?
תמי סלע: אמרנו שיש שאלה ייחודית למבקש שמאפשרת זיהוי מרחוק.
תמי סלע: אני לא יודעת אם יסתפקו בזה, יכול להיות שהם לא יסתפקו בזה.
ניסים אליסף: יש לנו גם תוכנה שיושבת באינטרנט שאפשר דרכה לעבוד ואנחנו מספקים אותה חינם.
ניסים אליסף: מי שלא רוצה יכול לבוא אלינו כדי שיאפסו לו את זה.
תמי סלע: בכל מקרה, זה יהיה בהוראות שראש רשות האוכלוסין ייתן, גם לעניין איפוס סיסמה.
תמי סלע: "המאפיינים של אמצעי זיהוי אלקטרוני ואופן השימוש בו: אמצעי הזיהוי האלקטרוני יהיה ייחודי לבעל התעודה ויופק באמצעות שיטת הצפנה אמינה ומקובלת שאישר ראש רשות האוכלוסין לעניין זה לאחר התייעצות עם הרשם ופרסם בהודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של משרד הפנים או של רשות האוכלוסין.
דוד רותם: את השיטה הוא יפרסם?
תמי סלע: את שיטת ההצפנה.
דוד רותם: את שיטת ההצפנה הוא יפרסם?
יורם אורן: בהחלט.
דוד רותם: האם זה לא עוזר לי?
יורם אורן: יש בהצפנה חוק בן קרוב ל-200 שנה שקוראים לו "עיקרון קירכהוף".
יורם אורן: עיקרון זה אומר שהתהליך המתמטי שבו אתה משתמש הוא לא סודי ואסור שיהיה סודי.
יורם אורן: מה שסודי זה המפתח, זה הנתון שמייחד את החישוב של אדם א' מאדם ב' אבל התהליך החישובי עצמו צריך להיות פומבי וטוב שהוא פומבי.
יורם אורן: זה שהוא פומבי, זה מאפשר לכל עולם המתמטיקאים להסתכל על התהליך ולבחון את חוזקו.
יורם אורן: ולכן תהליך ההצפנה הוא פומבי לחלוטין.
דוד רותם: זה לא מקל עלי אחר כך לפרוץ את זה?
דוד רותם: כשלגרמנים הייתה מכונת הצפנה – איך פרצו אותה?
יורם אורן: זה סיפור מאוד מעניין אבל הוא לא כל כך רלוונטי כאן.
יורם אורן: הפריצה של אותה מכונת הצפנה, של ה"אניגמה" לא הייתה פריצה מתמטית.
יורם אורן: היא פריצה שהתאפשרה בזכות - - -
דוד רותם: זה שישבו וניסו את כל האפשרויות?
יורם אורן: לא, ממש לא.
יורם אורן: זה התאפשר בזכות מישהו שלקח מכונה כזאת והעביר אותה לניתוח למקום אחר.
יורם אורן: העיקרון שעל-פיו עובדת מכונת האניגמה הוא עיקרון מוכר שנקרא "צופן רוטור", זה עיקרון מוכר מהספרות כבר המון זמן.
יורם אורן: לא העיקרון הוא הבעיה כאן.
יורם אורן: מה שבנות הברית או מה שבמיוחד ב-Bletchley Park באנגליה עבדו מאוד קשה לעשות זה למצוא את המפתח של אותו יום.
יורם אורן: הנחת יסוד בהצפנה היום שהאלגוריתם, התהליך החישובי – מפורסם.
יורם אורן: יתרה על כך, זה לא מחליש, זה מחזק את זה.
יורם אורן: מסתבר שלהמציא אלגורית
יורם אורן: מי צופן זה לא תהליך כל-כך פשוט.
יורם אורן: אתה צריך להיות מתמטיקאי מהשורה הראשונה בעולם בשביל לעשות את זה טוב.
יורם אורן: יש הרבה אנשים שמתיימרים לזה אבל יש מעט אנשים שמצליחים.
יורם אורן: ברגע שאלגוריתם מפורסם – מתמטיקאים אחרים מסתכלים עליו בעיניים של תוקף ואומרים: פה טעית ופה, במקום שהחישוב יחזור על עצמו 16 פעמים, הוא צריך לחזור 28 פעמים כי 16 פעמים זה לא מספיק חזק.
יורם אורן: ברגע שיש את הביקורת על האלגוריתם, זה רק מעלה את רמתו.
תמי סלע: היינו ב-4(ב): "הגישה אל התעודה האלקטרונית לאימות ואל אמצעי הזיהוי האלקטרוני המצויים בשבב והשימוש בהם יתאפשרו רק באמצעות סיסמה אישית כאמור בתקנה 3(ג), הנתונה לשליטתו של בעל התעודה והמצויה באחריותו בכל עת.
יהונתן קלינגר: המילה "באחריותו" כאן היא קצת בעייתית, בגלל הסעיף של החרגת והגבלת אחריות.
יהונתן קלינגר: יש לנו הגבלת אחריות על האזרח בכל מקרה ואומרים שהסיסמה באחריותו.
דוד רותם: הסיסמה היא באחריותו, נכון.
יהונתן קלינגר: אבל אני מפחד שכזה דבר ישמש אחר כך כדי להקטין את האחריות.
תמי סלע: אפשר להגיד "מצויה בשליטתו".
יהונתן קלינגר: המילים "המצויה באחריותו בכל עת" מגדילים את האחריות של האזרח.
נעמה פלאי: לא יכול להגדיל יותר ממה שכתוב בחוק.
דוד רותם: כתוב במפורש שאין עליו אחריות.
יהונתן קלינגר: אבל אני שואל למה המילים האלה מופיעות כאן?
דוד רותם: כי אני רוצה שהוא יהיה אחראי לסיסמה שלו.
יהונתן קלינגר: אבל הוא אחראי לפי מקומות אחרים.
תמי סלע: "מצויה בשליטתו" זה משקף את מה שהתכוונתם?
תמי סלע: זה מספיק טוב?
דוד רותם: אז כתוב כאן : "הנתונה לשליטתו של בעל התעודה ומצויה באחריותו".
תמי סלע: מה זה מוסיף?
יהונתן קלינגר: מה זה מוסיף לנו "המצויה"?
דוד רותם: זה מוסיף את זה שהוא אחראי על זה שהוא לא ילך לפרסם את זה ואחר כך יגיד: פרצו לי לתעודה.
יהונתן קלינגר: אבל האם זה אומר שאם פרצו לו לתעודה – יורדת האחריות?
יהונתן קלינגר: תסתכל על האחריות לשימוש.
נעמה פלאי: מדברים על הסיסמה.
יהונתן קלינגר: ויש לו אחריות לשמור את הסיסמה.
יהונתן קלינגר: אבל גם אם היא הלכה לאיבוד וגם אם דברים כאלה קורים - - -
דוד רותם: אם הוא פרסם אותה בעיתון, מה אז?
יהונתן קלינגר: אז צריך לראות מה הרשם אומר לגבי מקרה כזה, לגבי הגבלת האחריות.
יהונתן קלינגר: לא הרשם.
יהונתן קלינגר: הרשם שמאשר את ה-RFC.
עמית אשכנזי: החוק קובע.
דוד רותם: אני לא רוצה שהוא יפרסם.
יהונתן קלינגר: גם אני לא רוצה שהוא יפרסם.
דוד רותם: לכן הוא צריך להיות אחראי על הסיסמה שלו.
יהונתן קלינגר: אבל האם התוספת הזאת - - -
דוד רותם: איננה מטילה עליו שום אחריות נזיקית או משהו כזה אם - - -
אברהם מיכאלי: התקנות גם לא קובעות אף פעם אחריות בנזיקין.
יהונתן קלינגר: אז צריך לשאול למה המילים "מצויה באחריותו" מופיעות כאן?
נעמה פלאי: בכל מקרה זה כפוף למה שאמור בחוק לעניין אחריות.
יהונתן קלינגר: השאלה היא למה אחרי המילים "כאמור בתקנה 3ג" לא למחוק את כל הסיפא, בכל מקרה?
יהונתן קלינגר: יש לו סיסמה אישית.
דוד רותם: היא נתונה לשליטתו של בעל התעודה והסיסמה מצויה באחריותו.
יהונתן קלינגר: אז אולי בסעיף שמדבר על הסיסמה, לא בסעיף - - -
דוד רותם: פה מדובר על הסיסמה.
יהונתן קלינגר: פה מדובר על איך נגשים.
דוד רותם: "יתאפשרו רק באמצעות סיסמה אישית הנתונה לשליטתו והמצויה באחריותו", הסיסמה, זה מדבר על הסיסמה.
יהונתן קלינגר: אבל תקנה 3ג כבר מדברת על זה.
דוד רותם: זה מדובר על הסיסמה, לכן אין לי בעיה עם זה.
יהונתן קלינגר: אז למה לא לעשות תקנה שאומרת שהוא ישמור על הסיסמה – ויש תקנה כזאת.
עמית אשכנזי: זה כתוב בחוק.
עמית אשכנזי: בסעיף 28 (א)(1) כתוב שחובה עליו לנקוט אמצעים סבים לשמור על התעודה.
עמית אשכנזי: אז אפשר לקרוא את זה בכפוף לזה וזה בסדר.
יהונתן קלינגר: נכון, אז למה צריך את כל התוספת?
דוד רותם: זה בסדר, אין בזה בעיה.
תמי סלע: "בדיקת תקנים ושיטות הצפנה 5.
תמי סלע: (א) בדיקת תקנים לצורך אישורם כאמור בתקנה 3(א) ובדיקת שיטות הצפנה לצורך אישורן כאמור בתקנה 4, ייעשו על סמך מסמכים המתארים את התקנים או את שיטות ההצפנה, לרבות תעודות התאמה לתקן מקובל או לשיטת הצפנה מקובלת, אם ישנן, וחוות דעת של מומחה בתחום ההצפנה או אבטחת המידע בדבר אמינות התקן או שיטת ההצפנה.
תמי סלע: (ב) הרשם יבחן, אחת לשנה לפחות, את הצורך לעדכן את הרשימות של התקנים המאושרים כאמור בתקנה 3(א) ושיטות ההצפנה המאושרות כאמור בתקנה 4, וימסור את תוצאות הבחינה לראש רשות האוכלוסין.
יהונתן קלינגר: מה קורה אם איזושהי שיטה מתיישנת.
יהונתן קלינגר: נניח שהרשם מצא שאיזושהי שיטה התיישנה או לא טובה יותר, מה אז?
יורם אורן: זה כבר קרה בעבר.
יורם אורן: ומרגע זה ואילך עוברים למשהו אחר.
יהונתן קלינגר: אבל מה עם התעודות שהונפקו עד עכשיו, מה יקרה איתן?
יורם אורן: בדרך כלל יש תקופת מעבר שמגדירים.
יורם אורן: ממליצים להחליף בנקודת זמן מסוימת, נותנים לשוק כמה שנים להגיב, נותנים לתחלופה הטבעית לעבוד.
יורם אורן: זה מה שקרה.
יורם אורן: זה קרה ככה עם אלגוריתם Hash.
יהונתן קלינגר: ומה אם יהיה Zero day או לא יהיה Zero day?
יהונתן קלינגר: לא כדאי לתת אפשרות לעדכן את החתימות?
יורם אורן: כי זה אומר שאתה משאיר הרשאות לטפל בתעודה וזה מאוד לא רצוי לעשות את זה עם גוף שאתה לא מבקר אותו.
יורם אורן: עכשיו, הנושא של Zero day שהוא מאוד רלוונטי - - - הוא הרבה פחות רלוונטי ל- Zero day ולהפעלה סדירה כזאת.
יהונתן קלינגר: נניח ומצאנו תקן נוראי ואנחנו רוצים לבטל אותו?
נעמה פלאי: לעניין תקנים יש לך הוראה בסעיף 14 לתקנות להחלפת תקנים, שינוי תקנים.
תמי סלע: עולה השאלה אם זה דורש איזו התייחסות לתוקף של התעודות שהונפקו לפי שיטות כאלה שהתברר – אני לא מספיק מכירה את זה – אבל אם יש תקן שהוציאו אותן.
יורם אורן: פרקטית, אם אחד מהתקנים האלה כבר לא מחזיק מעמד, אז זאת הקטנה בצרותינו.