GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת רווה: גם בבניין.
יפעת רווה: ברוך השם יש בכול.
יצחק הרצוג: המטרה של החוק הזה להפוך את זה לפלילי.
יצחק הרצוג: זה פלילי היום.
יצחק הרצוג: עבירה מינהלית היא גם פלילית.
דוד רותם: הם לא רוצים להגיע לבית המשפט בכלל, הם רוצים שתבוא, יגידו לך: אדוני, אני הולך להגיש נגדך כתב אישום, אתה רוצה לסגור את התיק, תביא 50% מהקנס, תלך הביתה.
יצחק הרצוג: לכאורה כמעט לא נשאר כלום מהחוק המוצע, נכון?
יפעת רווה: זאת ההצעה המקורית.
יפעת רווה: בתחילת הישיבה כמעט לא נשאר כלום, אבל עכשיו החזרנו.
דוד רותם: בתחילת הישיבה לא היה כלום, ובסוף הישיבה יהיה עוד פחות.
לינור דויטש: קודם כול, אני רוצה לציין שבהתאחדות, ובכלל בחקלאות, אנחנו בעד החוק.
לינור דויטש: אנחנו בעד החמרת ענישה נגד עובדים לא חוקיים ואנחנו תומכים בכל המהלך.
לינור דויטש: הבעיה שלנו זה שכפועל יוצא, טכני לחלוטין מנוֹסח החוק, יוצא שאנשים שמעסיקים עובדים חוקיים כדין – אנחנו מדברים בחקלאות על 24,600 עובדים כיום במתווה היורד, אנשים שכולם יש להם היתרים כחוק ממשרד החקלאות – בגלל הסעיף, אם תסתכלו על הסעיף המוצע – את אומרת שזוטות לכאורה לא ייחשבו - - -
יפעת רווה: לא, לא, לא.
לינור דויטש: הבנתי.
לינור דויטש: הבנתי מה אמרת.
יפעת רווה: קודם אני אגיד את זה בצורה ברורה.
יצחק הרצוג: תני לה רק להציג את הנושא.
יפעת רווה: יש זוטות מסוימות שהוזכרו פה כמו בלי חוזה או עבירות נלוות מסוימות שלא נכללות בהעסקה שלא כדין או העסקה בניגוד להיתר.
יפעת רווה: מה שחופף יישאר עבירה מינהלית, אני חושבת שציינו את זה במפורש.
יפעת רווה: זאת אומרת, אם יש משהו שהוא גם עבירה מינהלית שנשארת וגם זה בניגוד להיתר, נדמה לי שכתבנו סעיף מפורש - - -
לינור דויטש: כיום לפי הנוסח - - -
דוד רותם: אין עבירות היום שהן עבירות זוטא.
יפעת רווה: אותה עבירה שנותרת היום עבירה מינהלית היא גם כבדרך אגב הפרה של ההיתר זה ילך לפי עבירה מינהלית ולא לפי - - -
לינור דויטש: אני מבינה, אבל עדיין בנוסח הקיים שאת מפנה אליו, סעיף 2(א) שמדבר על שתי חלופות, חלופה 2 מפנה לסעיף 1יג בחוק העיקרי.
לינור דויטש: סעיף 1יג בחוק העיקרי מדבר על תנאי ההיתר, מה שאומר שכל תנאי היתר זה משהו שמשרד הפנים - - -
דוד רותם: היא מדברת כל כך מהר שאי-אפשר להבין.
לינור דויטש: לאט-לאט.
לינור דויטש: סליחה, עוד פעם.
לינור דויטש: סעיף 2(א) להצעת החוק מדבר על שתי חלופות.
לינור דויטש: חלופה אחת מדברת על העסקת עובדים לא חוקיים ובחלופה השנייה יש הפניה לסעיף 1יג בחוק העיקרי.
לינור דויטש: סעיף 1יג בחוק העיקרי מדבר על היתר להעסקת עובד זר ותנאי היתר.
לינור דויטש: מה זה תנאי ההיתר?
לינור דויטש: תנאי ההיתר בכל שנה מתחלפים.
יפעת רווה: יש לכם עורך-דין מצוין בשם סער פאוקר שהפנה בזמנו את תשומת הלב - - -
שי חרמש: ד"ר סער פאוקר בשבילך.
יצחק הרצוג: הוא אפילו היה מתמחה שלי, אני מבקש לתת כבוד לסער פאוקר.
יצחק הרצוג: הוא למד בבית ספר טוב.
יפעת רווה: ד"ר פאוקר, שהפנה את תשומת לבנו בשנה שעברה לנושא הזה - - -
דוד רותם: סליחה, איפה התמחית?
יצחק הרצוג: אצלי, והוא אחר-כך נסע לקיימברידג' או לאוקספורד.
יפעת רווה: מה זה אצלי?
יצחק הרצוג: פעם הייתי עורך-דין.
דוד רותם: איזה משרד?
לינור דויטש: הרצוג-פוקס.
יצחק הרצוג: לזכותו ייאמר, לא דיברתי אתו מלה על הדבר הזה, לא ידעתי אפילו שהוא יבוא.
יצחק הרצוג: ד"ר פאוקר.
סער פאוקר: אכן, היתה הסכמה כאשר הייתי היועץ המשפטי.
סער פאוקר: היום אני מופיע פה בשם ריפמן, בשם המועצה האזורית רמת נגב, אבל כשהייתי היועץ המשפטי הפנימי של התאחדות האיכרים היתה הסכמה עם משרד המשפטים שהעבירות המנהליות מוחרגות מהסיפור של עונש המינימום, של ה-25,000 שקל, זה נכון.
סער פאוקר: הנקודה היא שיש תנאים בהיתר, שהם לא עבירות מינהליות, למשל אי-הודעה למשרד החקלאות על דונמים, מקרים שהם אפילו לא עבירה מינהלית, הם עדיין במסגרת של ה-so called "זוטות", ופה החשש שלנו.
דוד רותם: הם לא זוטות.
דוד רותם: חבר'ה, אל תעברו עבירות.
סער פאוקר: אנחנו חושבים שעל כל עבירה צריך להיות עונש, השאלה היא רק המידה.
סער פאוקר: אם טעיתי ושכחתי לדווח למשרד החקלאות על עוד עשרה דונם, העסקתי שם עובד זר, מגיע לי עונש, אני לא אומר שלא מגיע לי עונש.
סער פאוקר: השאלה, האם מגיע לי 25,000 כפול מספר העובדים שהיו שם או שלשופט צריך לתת שיקול דעת?
סער פאוקר: זו המחלוקת היחידה בינינו.
יפעת רווה: במקרים האלה בפירוש יש סעיף שאומר שבית המשפט יוכל להפחית מהעונש בנסיבות מתאימות, וזה נשמע קלסי.
שי חרמש: למה לא לעבוד הפוך?
סער פאוקר: בעניין הזה הצענו פשרה.
סער פאוקר: היו כמה פשרות, הפשרה המעודכנת, המכתב האחרון של שי מאתמול, אומרת שבמסגרת שיקול הדעת כתוב "מטעמים מיוחדים שיירשמו".
סער פאוקר: האם אפשר להבנות את שיקול הדעת שאפשר יהיה גם להתייחס למידת מהותיות התנאי, למידת הפגיעה בעובד הזר, שיהיה יותר ברור שאפשר לסטות מזה?
סער פאוקר: "טעמים מיוחדים", קשה מאוד להיכנס לזה.
סער פאוקר: אני לא רוצה שהדיפולט יהיה 25 כפול מספר העובדים במקרים הטכניים האלה.
דוד רותם: כשאדם חונה באדום-לבן זה טכני.
דוד רותם: הוא עומד, הוא לא נוסע, ולכן זה הופך להיות עבירה קלה שאפשר לוותר עליה?
דוד רותם: אם העסקת 25 עובדים בעשרה הדונם הנוספים בלי אישור, תשלם על זה.
לינור דויטש: רבע מיליון?
שי חרמש: תבין מה זה האישור.
לינור דויטש: רבע מיליון זה לא פרופורציונלי.
דוד רותם: זה לא פרופורציונלי?
לינור דויטש: תחשוב.
לינור דויטש: 25,000 לעשרה עובדים זה 250,000 שקלים קנס מינימלי.
דוד רותם: אני מוכן לבטל - - -
יצחק הרצוג: למה הוא מעסיק עשרה עובדים לא חוקיים?
שי חרמש: העובדים חוקיים, הלוקשיין לא חוקי - -
דוד רותם: אני מוכן לוותר על רבע מיליון, נשלח אותו לכלא.
שי חרמש: - - הוא הגדיל את החממות.
לינור דויטש: תעשה קנס מינימלי.
דוד רותם: זו עבירה פלילית, לא רוצה קנס מינימלי.
דוד רותם: אני רוצה להכות אותו שלא יעבור על החוק.
לינור דויטש: אין שום פגיעה מהותית בשום זכויות של שום עובד פה.
לינור דויטש: נגיד שבאמת הוא לא דיווח - - -
דוד רותם: את יודעת בזכויות של מי זה פוגע?
דוד רותם: בזכויות של העובד הישראלי שהיה צריך לעבוד אצלו, ואולי היה עובד בעשרה הדונם האלה.
לינור דויטש: תמצא עובד ישראלי שיבוא לעבוד בחקלאות, ניקח אותו.
שי חרמש: כשהמתנדב הזה יגיע נוכל להכפיל את הקנס...
אברהם מיכאלי: תביאו את העובדים, תיקחו את הזרים.
יצחק הרצוג: יש פה בעיה - - - עשרה דונם, בדיוק על-פי הברדק שקיים במינהל או במשרד החקלאות, אז הוא נענש.
יצחק הרצוג: בפועל יש לו היתר להחזיק.
יולי יואל אדלשטיין: כבוד היושב-ראש, זה לא חוק של החקלאות.
יולי יואל אדלשטיין: אני נורא מצטער, זה חוק כללי לגבי אכיפה והעסקה בלתי חוקית.
שי חרמש: יוסי, בהעסקה בלתי חוקית, אני אתך.
אילן אשל: תחריג אותנו.
לינור דויטש: לא צריך להחריג, בסך הכול להגיד שלא יתפסו מעסיק ללא היתר.
שי חרמש: יוסי, בהעסקה בלתי חוקית אני מוכן להחמיר עליך.
יולי יואל אדלשטיין: זה יעסיק בבניין, יגיד לכם: בניין נוסף שהוא לא רשם אותו, וההוא יעסיק - - - .
יולי יואל אדלשטיין: זה חוק כללי.
שי חרמש: יוסי, אתה יודע מה זה עובד בלתי חוקי?
שי חרמש: שמכסח דשא בכפר שמריהו.
שי חרמש: בזה אתה לא מטפל.
יצחק הרצוג: הוא כן מטפל, הוא מטפל בלי סוף.
יצחק הרצוג: זה לא הוגן - - -
דוד רותם: בוז'י, בוז'י, בוז'י.
איתן אשורי: בוז'י, מטפלים בחוקים - - -
יצחק הרצוג: מה עשו להם על ילדי הזרים?
דוד רותם: רבותי, סליחה, אי-אפשר לדבר פה שלושה יחד, פה מדברים אחד-אחד.
דוד רותם: סער, תגמור.
סער פאוקר: יש עוד קושי עם תנאי ההיתר.
סער פאוקר: תנאי ההיתר משתנים בכל שנה בהחלטה של פקידי הממשלה.
סער פאוקר: השולחן הזה קובע באופן גורף 25,000 שקל קנס מינימום על כל הפרה של תנאי ההיתר, התנאים האלה לא באים לאישור הוועדה, אין עליהם פיקוח.
סער פאוקר: בעוד שנה יכול להיות שיהיו תנאים אחרים, עוד יותר טכניים, וגם עם זה יש קושי.
סער פאוקר: תודה.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, הבאת דוגמה של חניה באדום-לבן, זו דוגמה אחת של חניה אסורה, ויש דוגמה של אדם שחנה בכחול-לבן, אבל לא הוסיף לכרטיס.
אורי מקלב: הוא היה בפגישה ולא האריך את זה.
דוד רותם: עבריין.
אורי מקלב: לא, יש הבדל בעבריינות בין אדם שחנה במקום אסור ובין אדם שלא שילם.
אורי מקלב: יש הבדל אם אדם מעסיק שלא כחוק או שהוא מעסיק כחוק רק שלא עשה את הפרוצדורה שהוא צריך לעשות.
אורי מקלב: מי שיש לו העשרה דונם, יש לו אפשרות להעסיק, דהיינו, אם היה מסדר את הדברים הטכניים שלו או דברים כאלה ואחרים.
אורי מקלב: הוא היה מקבל את האישור, רק שהוא לא עשה את זה, וגם על זה יכול להיות שצריך לדבר על מידתיות בענישה.
אורי מקלב: זה דבר מקובל שאינו דומה עבירה כזאת לעבירה אחרת.
אורי מקלב: כאן אתה בא ונוקט בעונש אחד, כבר במהות זה לא יכול להיות.
אורי מקלב: לא יכול להיות שכל העבירות וכל ההעסקות וכל ההתנהלות בעניין הזה הן באותה המידה.
אורי מקלב: מקובל שבכל דבר יש הדרגתיות ויש מידתיות.
אורי מקלב: יש משהו יותר חמור ומשהו יותר קל.
אורי מקלב: חובתנו בדברים האלה, כמו בכל דבר, לתת מידה מסוימת ומדרג מסוים בענישה שלנו שמתאימים לעבירה.
יצחק הרצוג: לכן זה צריך להיות מדורג.
יפעת רווה: ראינו אתמול את המכתב והתלבטנו התלבטות אמיתית, כי הדוגמאות שניתנו, חלק מהן לפחות, מתאימות להקלה.
יפעת רווה: העניין הוא כזה, אם היה החוק הזה החוק היחיד במדינת ישראל, תופרים את זה לפי המידה של כל אחד ואחד, אבל זה לא החוק היחיד, החקלאים הם לא האוכלוסייה היחידה.
יפעת רווה: המטריה הכללית היא - - -
דוד רותם: בטח לא, אתם גם תחריגו את הנכים ואת החולים הסיעודיים.
יפעת רווה: על זה נדבר אחר-כך.
יפעת רווה: אנחנו יודעים שגם כשזה עבירה מינהלית, והיום זה עבירה מינהלית, יש הכלל הזה.
יפעת רווה: הכלל הוא שכאשר אדם מבקש להישפט זה עונש המינימום.
יפעת רווה: אני רוצה להזכיר שהשינוי לא דרמטי כזה.
יפעת רווה: יש עונש המינימום ובית המשפט יכול לחרוג לקולה מנימוקים שיירשמו.
יפעת רווה: זה קיים בכל התחומים.
יפעת רווה: לא עושים כלל מיוחד.
יפעת רווה: נכון שהדוגמאות שניתנו – אני לא מכירה ספציפית את המטריה של החקלאים – נשמע הגיוני שבהן בית המשפט יקל, אבל כמו בכל תחום אחר אנחנו לא קובעים מראש בדיוק את כל הנסיבות, וחזקה עלי שזה מה שיקרה.
שי חרמש: למה לא להסכים לקבל את ההבחנה, קודם כול הבסיסית, בין עובד זר ללא היתר בכלל לבין העסקה בניגוד לתנאי ההעסקה?
שי חרמש: אלה שתי קטגוריות נפרדות לגמרי.
יפעת רווה: השבנו במכתב שלנו.
יפעת רווה: הן ממש לא שתי קטגוריות.
יפעת רווה: יש מקרים, ואתה נתת באותה הצעה שלך, שאמרת שמשרד המשפטים מתנגד.
יפעת רווה: אני לא מכירה את ההצעה, אבל אני מאמינה לך - - -
שי חרמש: אני מוכן לחזור אתה אליך.
שי חרמש: קיבלתי תשובה.
יפעת רווה: אתה יכול לחזור אתה אלי, אבל מישהו אחר עוסק בנושא של עובדים זרים.
יפעת רווה: בכל אופן, העסקה שלא באותו תחום למשל, לקחת מישהו לעסוק בסיעוד ומישהו מעסיק אותו בחקלאות, ברור גם לך וגם לכל מי שיושב פה - - -
שי חרמש: מקובל.
אלי כהן: זה מקובל עלינו.
יפעת רווה: זה מקרה שהוא מועסק בהיתר.
שי חרמש: לא בתחום שלו.
אלי כהן: לא בחקלאות.
יפעת רווה: זה בניגוד לתנאי ההיתר.
שי חרמש: אנחנו נלך אתך 90% מהדרך.
שי חרמש: אני יותר מחמיר ממך.
דוד רותם: את תלכי לקיצוניות.
דוד רותם: אדם שעובד בהיתר מחוץ למסגרת, הוא עובד בלי היתר.
דוד רותם: אם הוא קיבל לסיעוד והוא עובד בחקלאות הוא עובד בניגוד להיתר.
יפעת רווה: פורמלית זה בניגוד לתנאי ההיתר.
דוד רותם: פורמלית הוא עובד בלי היתר בכלל.
לאוניד קוגן: העובד מפר את תנאי האשרה, אבל המעסיק עובד בניגוד לתנאי ההיתר.
דוד רותם: לא בניגוד לתנאי ההיתר, ללא היתר.
דוד רותם: תסלח לי, ללא היתר.
דוד רותם: ההיתר שלי הוא לחקלאות.
יפעת רווה: על כל דבר אפשר להגיד שזה ללא היתר.
שי חרמש: ללא היתר באותו תחום זו הגדרה מאוד ברורה.
שי חרמש: פיליפיני מגיע לפה, הוא לא הולך לעבוד במסעדה סינית.
שי חרמש: הוא בא מהפיליפינים הוא לא עובד במסעדה סינית, נכון?
יפעת רווה: למה זה לא בניגוד לתנאי ההיתר?
דוד רותם: זה בלי היתר.
שי חרמש: זה בלי היתר.
דוד רותם: ההיתר שלו הוא לחקלאות, לא לעבודה - - -
יצחק הרצוג: מה שהם מבקשים שבתוך התחום עצמו, אם יש בעיה טכנית במהותה, הקנס יהיה יותר קטן.
לאוניד קוגן: אם בהיתר נקבע שהמעסיק רשאי להעסיק בגידול עגבניות בשטח א' עובד זר, והוא מעסיק אותו בגידול בבנות בשטח ב', זה בניגוד לתנאי ההיתר.
איתן אשורי: זה מעסיק שהוא גם בבננות וגם בעגבניות.
דוד רותם: אם אני מעסיק אותו עובד בגידול עגבניות בשטח ב' במקום בשטח א'?
לאוניד קוגן: הבאתי דוגמה תיאורטית.
אברהם מיכאלי: היא לא תיאורטית, זה בדיוק מה שקורה.
אברהם מיכאלי: זה לא תיאורטי שיש לו גם בננות וגם עגבניות.
דוד רותם: חבר'ה, בלי בננות ובלי עגבניות.
יצחק הרצוג: אדוני היושב-ראש, נכון שיוסי אמר שכל הדיון מתמקד בחקלאות, אבל בפועל, אתם שואלים אותי, אין כמעט בעיה עם החוק הזה, חוץ מחיי היומיום של חקלאים בישראל שנופלים על דקות של גבולות גזרה – חלקה א' או ב', וזה לדידנו נראה מוגזם.
יצחק הרצוג: כי זו מכת מוות למשקים שלמים בכל רחבי הארץ.
יצחק הרצוג: נדבר על זה ונבין מה עוצמת הבעיה ונפרק אותה לגורמים.
יצחק הרצוג: האם ההיתרים האלה של תחום המושב, לצורך העניין, הרבה מכתבי האישום שלכם או התביעות המנהליות שלכם נוגעות לנושא הזה?
לאוניד קוגן: זה לא נכון.
יצחק הרצוג: מה הפתרון שמציעה נציגת האיכרים או המושבניקים?
יצחק הרצוג: ניסוח שבקטע הזה אומר:
יצחק הרצוג: ובתנאי שזה נוגע באמת לסוגיה המהותית של העסקה באותו תחום, או אני לא יודע מה, ולתת קנס מופחת לסיפור הזה.
יצחק הרצוג: זה הכול.
יצחק הרצוג: כמה מקרים כאלה יהיו לך?
דוד רותם: רבותי, תדעו דבר אחד, שי חרמש לא יוצא מהוועדה הזאת רעב, עוד לא קרה.
דוד רותם: זה לא כל האחרים.
יצחק הרצוג: יוסי, אני מאוד מבין אתכם, אבל יש פה כנראה מחאה שבאה מהשטח לא סתם.
יצחק הרצוג: זה כנראה מטריף את האנשים.
יצחק הרצוג: הוא קרע את התחת ב-04:00 בבוקר לגדל חממות, ודופקים לו את כל העסק.
איתן אשורי: תצא עכשיו במזג האוויר הזה.
איתן אשורי: לך תתקן במזג האוויר הזה את החממה.
יצחק הרצוג: יש לך היתר שכתוב בו מה מותר לך.
איתן אשורי: יש לי היתר: העובד הזה בעגבניות ובפלפל.
איתן אשורי: אלה ההיתרים שלי, הוא עובד בשדות שלי, לא במקום אחר.
יולי יואל אדלשטיין: במסגרת האכיפה אני לא בודק אם לחקלאי יש היתר לעשרה עובדים, אני לא בודק אם הוא מגדל היום עגבניות או פלפלים או מלפפונים.
יולי יואל אדלשטיין: ברגע שהוא עובד אצלו, אני לא בודק את תחום העיסוק שלו בתוך המשק.
יצחק הרצוג: למה זה כתוב בהיתר?
יולי יואל אדלשטיין: בהיתר לא כתוב "עגבניות", בהיתר כתוב "חקלאות" ושמגיעים לו עשרה עובדים.
יצחק הרצוג: הבעיה היא התחום של האזור?
יולי יואל אדלשטיין: מה שאתה מעלה זה משהו אחר, זו סוגיה אחרת, זו סוגיית הניוד בין המעסיקים.
דוד רותם: לא בין מעסיקים, בין השטחים שלי.
יולי יואל אדלשטיין: בין השטחים שלך אני לא אוכף.
אברהם מיכאלי: כן, אתה אוכף.
דוד רותם: רגע, רגע, רגע.
איתן אשורי: הגיעו לבית משפט בשביל הדבר הזה.
יצחק הרצוג: זו לא תנועת המושבים פה, תנו לו לדבר.
שי חרמש: הם לא תנועת המושבים.
שי חרמש: השתגעת?
דוד רותם: אבו וילן, אתה מוכן לעשות סדר אצל החברים שלך?
אבשלום וילן: הם רגועים יחסית.
יולי יואל אדלשטיין: עוד פעם, אני מבקש לחדד, אם יש חקלאי שיש לו שטחים באזור א' ובאזור ב', והם מדווחים למשרד החקלאות, ועליהם הוא קיבל את ההיתר, לא מבוצעת אכיפה.
יולי יואל אדלשטיין: מה שפה מעלים שהוא פתאום חכר איזה שטח - - -
דוד רותם: עזוב, יוסי.
אלי כהן: לקח - - -
יצחק הרצוג: שקט, נו באמת, חבר'ה.
דוד רותם: זה מה שאני רוצה שיהיה כתוב בחוק.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב בחוק שאם אני חקלאי, ויש לי אישור להעסיק עשרה עובדים בחקלאות, ואני מעסיק אותם בחקלאות, אין עלי קנס.
יולי יואל אדלשטיין: לא אמרתי את זה.
יולי יואל אדלשטיין: כבוד היושב-ראש, אני עוד פעם אומר, אם אתה חקלאי ודיווחת למשרד החקלאות לצורך קבלת ההיתר, שיש לך חלקה פה, חלקה פה וחלקה פה, ועל סמך הדיווח הזה שדיווחת למשרד החקלאות קיבלת עשרה היתרים, אתה יכול לעבד את החלקות איך שאתה רוצה, על-פי מה שדיווחת.
דוד רותם: דיווחתי על חלקה א', ב' ו-ג', ואז קיבלתי חלקה ד'.
דוד רותם: אבא שלי מת, השאיר לי בירושה עוד חלקה.
דוד רותם: אני אגיד: אל תעבדו שם?
שי חרמש: קודם נחכה לפקיד במשרד החקלאות שיחתום.
יצחק הרצוג: אתה לא רוצה שהוא יעבוד בחלקה של מעסיק אחר, זה ברור.
אברהם מיכאלי: מה זה מפריע לך?
יצחק הרצוג: הנה הסיפור.
יצחק הרצוג: אם אתם רוצים לנהל מסחר בין החקלאים, אני לא שם.
לינור דויטש: זה לא מה שאנחנו רוצים.
יצחק הרצוג: זה משהו רחב.
לינור דויטש: זה לא מה שאנחנו מתכוונים.
דוד רותם: רבותי, כשאני מדבר לא קוראים קריאות ביניים.
דוד רותם: אני אעשה חזקה כמו שעשינו חזקה שאם תופסים אדם שעובד בשטח שלי, אז אני כנראה המעסיק רק כאשר הוא עובד בשטחים שהם שלי, חקלאות שלי.
דוד רותם: אם מכרו אותו למישהו אחר, "תרביץ" לא 25,000, אלא 50,000 שקל.
איתן אשורי: דברי אלוהים חיים.
איתן אשורי: תרשום את זה.
קריאה: יותר מזה, אפשר גם לנייד באופן חוקי.
יולי יואל אדלשטיין: אם זה השטח שלך, אין לי בעיה, אבל לא זה מה שעולה פה.
יולי יואל אדלשטיין: מה שהוא אומר שהוא החכיר פתאום שטח, וזה לא העניין.
יולי יואל אדלשטיין: אם זה שטח שלך, אין לי בעיה.
דוד רותם: יוסי, יוסי, יוסי.
דוד רותם: סליחה, יוסי, יוסי, יוסי, לא מעניין אותי מה שהם אומרים, אני אומר לך מה יהיה כתוב.
יהודית כרמי: אני ממשרד החקלאות, אחראית על עובדים זרים.
יהודית כרמי: רציתי לציין שבחוברת הבקשה שאותם החקלאים ממלאים רשום שם שעל כל שינוי שהחקלאי עורך בשטח הוא צריך לדווח בתוך 30 יום למשרד החקלאות.
יהודית כרמי: אם במקרה מישהו נפטר או מישהו רוצה להעביר את השטח, הכול עובר דרכי, ואני שולחת את זה לעדכון למשרד הפנים, כדי למנוע מצב שבאה אכיפה ותוספת עובדים בשטח שלא שלהם.
יהודית כרמי: אנחנו כן רוצים לעגן את זה ולשמור על זה שלא יעבדו בשטחים שהם לא רשמו או שיש שטחים שלא זכאים להקצאת עובדים זרים, כמו למשל הרבה מגידולי הגד"ש, שאין עבורם הקצאה לעובדים זרים, ואם יהיה תאילנדי שנמצא על טרקטור בשדה כותנה זה בעייתי עבורנו, כי לא עבור זה הקצינו עובדים זרים.
יהודית כרמי: אני כן חושבת שיש חשיבות לשטחים שבהם מוצאים את העובדים.
יהודית כרמי: עם זאת, היות שהחקלאי לא תמיד מספיק לעדכן אותי על שינוי או על עוד שטח שהוא חכר או שהתווסף לו או שהוא קיבל, כן צריך להקל כאן ולא אוטומטית לתת לו את הקנס.
דוד רותם: האם אפשר להאריך את המועד הזה מ-30 יום ל-120 יום?
יהודית כרמי: 120 יום זה יותר מדי, אני חושבת שאפשר ב-60 יום.
דוד רותם: 120 זה לא יותר מדי.
יהודית כרמי: נגמרת לנו השנה.
יולי יואל אדלשטיין: נגמרת השנה.
דוד רותם: חבר'ה, אני מתחיל לעבוד בארבע בבוקר, עובד עד 24:00 בלילה, מתי אתם רוצים שאני אכתוב לכם מכתבים?
יהודית כרמי: אני חושבת ש-60 יום זה מספיק.
יפעת רווה: ככל שמאריכים את המועד אנשים שוכחים יותר, כי שמים את זה על המקרר.
איתן אשורי: יש בדרך כלל שטחים שעוברים בין החקלאים לאגודה, כך שהכול רשום.
שי חרמש: הפקח שמגיע מזכיר להם...
דוד רותם: שי חרמש, יש משהו במה שהיא אומרת.
יפעת רווה: בתעבורה זה כך, כשהעלו את מספר הימים מ-30 יום ל-90 יום עלה שיעור האנשים שלא שילמו בזמן.
דוד רותם: לי זה לא קורה.
דוד רותם: אני שולח את הבקשה להישפט באותו יום.
יפעת רווה: רוב עם ישראל זה לא דודו רותם.
סער פאוקר: בהמשך לשאלה ששאל - - -
דוד רותם: משרד החקלאות עוד לא גמר.
יהודית כרמי: 60 יום זה זמן סביר בהחלט, באחריות החקלאי לעדכן אותנו.
יהודית כרמי: בנוסף, רציתי לציין - - -
דוד רותם: זאת אומרת, הוא צריך להראות שהוא שלח מכתב רשום או מכתב?
יהודית כרמי: איזו הוכחה.
דוד רותם: זה לא שהוא צריך לקבל ממך אישור על זה.
יהודית כרמי: אפשר לחשוב על נוהל שנוציא לו גם אישור.
יהודית כרמי: כיום אין נוהל בנושא.
יהודית כרמי: הוא שולח מכתב, מוודא אתי שזה הגיע, ואני מעבירה את זה למשרד הפנים, אבל אין בעיה לחשוב על נוהל ולהחזיר לו תשובה שמאשרים לו את התוספת בהגדלת השטחים.
יהודית כרמי: בנוסף, אני רוצה לציין שמשרד החקלאות כן רואה לנגד עיניו בחומרה מאוד רבה חקלאי שמעסיק עובדים לא שלו, שאלה עובדים ברחנים או עובדים ללא היתר.
דוד רותם: בזה אין שום בעיה.
שי חרמש: יש כאן הסכמה מקיר לקיר.
דוד רותם: שם אנחנו מעלים את הקנס מ-25,000 ל-50,000.
אלי כהן: למעט בעיית ניוד.
יהודית כרמי: למעט ניוד?
יהודית כרמי: זה לא רק שאנחנו חושבים על קנס, מנכ"ל משרד החקלאות אמר לא פעם שמבחינתו חקלאי שמעסיק עובדים ברחנים, צריך לשלול לו את ההיתרים באותה שנה.
יהודית כרמי: זה לא רק קנס.
יהודית כרמי: הקנס זה עד שגובים ונגמר הכול.
יהודית כרמי: חקלאי שמעסיק עובד ברחן לוקח את זה ממעסיק אחר, אותו מעסיק שלוש שנים נתקע ללא עובד, פונה אין-ספור פעמים, ואין איך לעזור לו כי חקלאי אחר מעסיק את אותו עובד.
איתן אשורי: החקלאים אומרים שאנחנו בעד, תחמירו עוד יותר.
איתן אשורי: מי שמעסיק ברחן, תענישי אותו, קחי לו את ההיתרים.
יהודית כרמי: ברור - - -
איתן אשורי: אנחנו בעד זה.
שי חרמש: שים לב, דודו רותם, אנחנו ב-90% הולכים לקראת משרד המשפטים ובעוד 10% מחמירים מהם, והדבר הקטן היחיד שאני מבקש אי-אפשר לקבל – הפרדה בין מי שמועסק - - -
יפעת רווה: אל תחמירו יותר מאתנו.
איתן אשורי: תפריד את התאילנדים מכל העובדים הזרים, זה מה שהוא רוצה.
איתן אשורי: ..
שי חרמש: הדבר היחיד שאני מבקש, בכל הרצינות, להפריד בין עובד זר ללא היתר בכלל לבין העסקה בניגוד לתנאי ההיתר.
שי חרמש: תעשו את שתי הקטגוריות האלה.
יצחק הרצוג: לא דיברנו על זה, דיברנו רק על השטח.
דוד רותם: אנחנו לא מדברים, אנחנו קובעים על אותו ענף.
דוד רותם: זה שקיבלת לסיעוד, אתה לא תעבוד בחקלאות, זה דבר אחד.
דוד רותם: דבר שני, לא יתפסו אותך אם אתה עובד בשטח A או B שלך, בתנאי שבתוך 60 יום שלחת מכתב - - -
יצחק הרצוג: אם הוא בלי ביטוח, למשל?
יפעת רווה: זה נשאר קנס מינהלי, אנחנו לא נוגעים בזה.
יפעת רווה: זה קיים היום, וזה לא מאוד גבוה.
יצחק הרצוג: אני לא הולך להתחיל עכשיו לפתוח את כל הקטגוריות.
אברהם מיכאלי: אני יכול להעיר הערה?
דוד רותם: יש עוד דבר שאתם צריכים לעשות, וזה לגבי נכים וחולים סיעודיים.
יצחק הרצוג: מה שם?
דוד רותם: יש להם המון ברחנים.
דוד רותם: תאר לך נכה סיעודי שצריך את העובד כדי להעלות אותו למיטה ולהוריד אותו.
שי חרמש: קם בבוקר והאיש איננו.
יצחק הרצוג: במקרה הוא הולך לחופשת קריסמס והוא לוקח מישהו.
דוד רותם: על זה הוא חוטף קנס.
יצחק הרצוג: על זה קיבלתי הרבה פניות כשר רווחה.
יצחק הרצוג: מה אתם עושים במציאות הזאת?
יפעת רווה: קנס 25,000 שקל.
יצחק הרצוג: הוא לוקח מישהו ליומיים.
יפעת רווה: הסיטואציה היא שאדם הלך לעבוד בסיעוד ועוסק בבניין.
יצחק הרצוג: לא, חס וחלילה.
שי חרמש: את זה סגרנו.
דוד רותם: אני מדבר על הנכה המסכן ש - - -
יצחק הרצוג: ברח לו המטפל.
דוד רותם: ברח לו המטפל, והוא עכשיו לקח מישהו אחר שעובד אצלו.
יצחק הרצוג: ליומיים.
אורי מקלב: את מי הוא לוקח?
אורי מקלב: את הברחן הזה הוא לוקח.
דוד רותם: הוא לוקח ברחן אחר.
אלי כהן: ברחן אחר הוא לוקח.
שי חרמש: מחליף ברחן בברחן.
דוד רותם: אין לו ברירה, כי הוא לא יכול להגיע למיטה והוא לא יכול ללכת לשירותים בלי זה.
יולי יואל אדלשטיין: כבוד היושב-ראש, היום לא נוקטים בפעולות אכיפה, לא קונסים ולא פותחים תיקים למעסיק סיעודי.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו עושים כל מיני פעולות על מנת לצמצם את חופש הפעולה של העובד בתחום הסיעוד, על מנת שהוא לא יוכל לברוח.
יולי יואל אדלשטיין: כנגד המעסיק בסיעוד אנחנו לא נוקטים בפעולות, לא נשאיר אף אחד - - -
דוד רותם: היום אתה יושב שם, בעוד שנתיים אני אשב במקומך.
דוד רותם: ואני רשע, לא כמוך בחור טוב, ואני אשנה את ההנחיות, כן אעמיד לדין.
לאוניד קוגן: אבל אני נשאר.
יפעת רווה: ליאוניד נשאר.
דוד רותם: ליאוניד, אני אחליף גם אותך.
דוד רותם: למה אני צריך שהאנשים האלה ילכו ויגידו: אנחנו עשויים להיתפס, יש לנו בעיה.
יצחק הרצוג: מה אתה יכול לכתוב?
יצחק הרצוג: אולם לא יועמד לדין אדם שהעסיק עובד שלא כדין אם הוא סיעודי שלקח מישהו מהרחוב?
יצחק הרצוג: זה נורא מסובך.
דוד רותם: זה מסובך?
דוד רותם: יש עורכי-דין שיודעים לסבך עניינים, ושיכתבו את זה.
יפעת רווה: בכל מקרה זה לא שהוא לא יועמד לדין, אם אני מבינה נכון, זה רק לא קנס מינימום.
יצחק הרצוג: הרעיון היה שלמילוי מקום - - -
דוד רותם: אני חושב שהוא לא צריך להיות מועמד לדין בכלל.
יצחק הרצוג: השאלה אם זה למילוי מקום זמני תחום בזמן, חד-פעמי, בגלל מקרה קיצון, נכון?
יצחק הרצוג: זה מה שאתה אומר?
יצחק הרצוג: ממילא זו המדיניות שלך.
יולי יואל אדלשטיין: זו המדיניות.
יולי יואל אדלשטיין: גם אם תפסתי אצלו עובד לא חוקי, אני מגיע לבית של סיעודי שיש לו היתר כמובן - - -
יצחק הרצוג: יש לו היתר, אבל אין לו עובד.
יולי יואל אדלשטיין: הוא מעסיק תייר, זה בניגוד לכל הכללים ולכל החוקים.
יולי יואל אדלשטיין: קודם כול, אני לא מוציא את התייר מהבית, אני קורא למשפחה או לחברה, מביאים לו עובד חלופי חוקי.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא משאיר שום קשיש לבד בבית ולא קונס אותו.
דוד רותם: למה שזה לא יהיה כתוב?
דוד רותם: אתה נשמה טובה, אני יודע.
יצחק הרצוג: אתה לא רוצה שיצטייר שיש פרצה.
יצחק הרצוג: צריך לנסח את זה נורא חכם.
דוד רותם: אתה עם הפרצות שלך מסבך לי את החיים.
יצחק הרצוג: בסוף אתה רוצה למנוע עובדים זרים.
דוד רותם: אתה יודע מה עשית לי עם הרעיון שלך במזונות של אלה שנוסעות לחוץ-לארץ?
דוד רותם: בגללך שר האוצר הגיש הסתייגות לחוק.
דוד רותם: גם 72 יום לא מספיק.
יצחק הרצוג: לא בגללי, יקירי.
אברהם מיכאלי: הוא חושב כאיש רווחה.
סער פאוקר: אני רוצה להוסיף לגבי הניוד, מה ששאל חבר הכנסת הרצוג.
סער פאוקר: יש נוהל במשרד הפנים איך עושים ניוד: צריך להודיע למשרד הפנים ולקבל אישור.
סער פאוקר: מה שנאמר כאן על-ידי החקלאים שיש לפעמים תקלה טכנית, הפקס לא מגיע - - -
אברהם מיכאלי: לא רק תקלה טכנית.
אברהם מיכאלי: הם אומרים: אין ניוד עכשיו.
סער פאוקר: אל תפריע לי.
יולי יואל אדלשטיין: אם אין ניוד, אז אין ניוד.
דוד רותם: אם אין ניוד, לא תיקח עובדים ממישהו אחר.
אברהם מיכאלי: למה הוא מחליט פתאום שאין ניוד?
דוד רותם: ככה הוא מחליט.
דוד רותם: זו הסמכות שלו להחליט.
דוד רותם: אתה רוצה שניתן לך את הסמכות?
אברהם מיכאלי: אני רוצה שהסמכות תהיה תמידית שניתן לעשות ניוד, לא לפי קפריזות.
סער פאוקר: אם אומרים לו שאין ניוד, אין לי בעיה.
סער פאוקר: אם אומרים לו "לא", הוא עושה כן, צריך להעניש אותו.
סער פאוקר: אני לא מדבר על זה בכלל.
סער פאוקר: אני מדבר על מצב שבו לא אומרים לו "לא", יש איזה תקלה טכנית.
סער פאוקר: אני רוצה שייאמר כאן לפרוטוקול שכאן לא יטרידו - - -
דוד רותם: תקלות טכניות זה הדבר הכי מעניין שיש בעולם – בכל פעם שאני צריך לשלם משהו יש תקלה טכנית, הטלפון של ההוא לא עונה - -
סער פאוקר: לפעמים באמת יש.
דוד רותם: - - כשאני צריך לקבל כסף, אף פעם אין תקלות טכניות.
דוד רותם: הכסף תמיד מגיע.
שי חרמש: הגעת לכספומט וכתוב "איננו פועל זמנית".
יצחק הרצוג: יש בעיות טכניות.
דוד רותם: בעיה טכנית זה לא דבר שאני כותב בחוק.
סער פאוקר: אני לא מבקש לכתוב, אני מבקש שיבהירו לפרוטוקול.
יצחק הרצוג: היה לי מקרה של עובדת של אישה זרה שקיבלה צו של בית משפט שמורה לא לגרש אותה, והיא כמעט עלתה על מטוס.
יצחק הרצוג: הבעיה היתה שהפקס לא הגיע.
יצחק הרצוג: מה שהוא אומר שיש בעיות שפקס לא מגיע, ואז אדם מוצא את עצמו מול המערכת, הוא לא יודע אפילו איך להתמודד אתה.
אברהם מיכאלי: הם גם לא עונים לטלפון.
אברהם מיכאלי: נשים דברים על השולחן.
איתן אשורי: שש שעות אתה מחכה בנתב"ג, אתה לא משיג אותם.
סער פאוקר: האם יש כוונה להטיל קנס מינימום שהפקס לא מגיע וכיוצא באלה?
סער פאוקר: זה מה שאני רוצה לשמוע.
דוד רותם: יש עבירה או אין עבירה?
דוד רותם: קנסות המינימום הן לפי העבירות – יש עבירה או אין עבירה.
דוד רותם: עזוב אותי טכנית.
סער פאוקר: שאלה שבית המשפט יצטרך להחליט.
דוד רותם: בית המשפט יצטרך להחליט?
דוד רותם: תלך לבית משפט.
סער פאוקר: השאלה אם הכוונה לדרוש קנס מינימום במקרים כאלה, זה מה שאני שואל.
דוד רותם: אני מקווה שכן, ואני אסביר לך גם למה.
דוד רותם: כבר קרה לך פעם שהיית צריך להודיע בתוך 90 יום על רצונך להישפט, והיתה תקלה טכנית ולכן לא הגיעה אליהם הבקשה?
סער פאוקר: אני תמיד משלם את הקנס כשאני מקבל אותו, אף פעם אני לא מבקש - - -
דוד רותם: אני תמיד יודע שההודעות לא מגיעות זה תקלה טכנית.
דוד רותם: מה זה תקלה טכנית?
דוד רותם: הפקס לא נשלח?
דוד רותם: יש לך אישור שהפקס הגיע?
אלי כהן: יש לך פקס, יש לך אוקיי, ולא הגיע לצד השני.
אלי כהן: מה אתה עושה?