GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אם הוא רוצה לנסוע לחוץ-לארץ – היא ייקח את רישיון הנהיגה שלו; אם הוא צריך להפקיד את הרישיון שלו בגלל פסילה – הוא יפקיד את הרישיון נהיגה שלו.
אברהם מיכאלי: מה זה נותן לו?
אורי מקלב: הוא צריך להזדהות, שוטר עוצר אותו, הוא לא צריך להחזיק את רישיון הנהיגה.
אורי מקלב: שי לו גם את השדה של בעל רישיון נהיגה ובזה הוא מתקדם.
אורי מקלב: הוא לא צריך את זה חיי היום-יום.
אמנון בן עמי: אדוני היושב-ראש, אנחנו מוכנים לבדוק את זה מול משרד התחבורה, אבל זה יהיה בשלבים הבאים.
אורי מקלב: יכול להיות שאפשר להכניס את זה עכשיו, שאפשר יהיה לשים את זה, אם מחליטים.
אמנון בן עמי: אתה מדבר שיהיה רשום מספר רישיון הנהיגה מבלי שזה ישמש רישיון נהיגה?
תמי סלע: חייב שיהיה ברור שם אם הרישיון הזה נפסל או לא נפסל.
תמי סלע: אז צריך לבדוק אם יש פסילה, כי כל מקרה כזה דורש לעדכן את המידע בשבב.
אברהם מיכאלי: הם צריכים להיות מחוברים כל הזמן.
אברהם מיכאלי: זה דבר שאפשר לבדוק טכנית ומערכתית איך הם משולבים אחד עם השני.
אמנון בן עמי: זה בטח לא יוכל להיות בשלב הזה.
אמנון בן עמי: יש לנו פיילוט של שנתיים ונבדוק עוד הרבה דברים.
אברהם מיכאלי: בוא נגיד כך, כל הזמן היקשו: בשביל מה צריך תעודת זהות כשאפשר לעשות רישיון נהיגה משוכלל.
אברהם מיכאלי: עכשיו אנחנו לא יכולים לקחת רישיון נהיגה ולשתול אותו בתוך תעודות זהות והוא לא יהיה מושלם.
אורי מקלב: כחלק ממידע.
אורי מקלב: בתוך עמנו אנחנו נמצאים.
אורי מקלב: כולנו יודעים שמי שמשתמש – למה אנשים מעדיפים את רישיון הנהיגה על תעודה מזהה?
אורי מקלב: כי רישיון נהיגה הוא חייב לשאת.
אורי מקלב: רוב האנשים היום, כולל אותי כשאני יוצא, יוצאים עם רישיון נהיגה ובזה נגמר הסיפור.
אורי מקלב: אבל אם אנחנו רוצים באמת להפוך את תעודת הזהות לתעודה המובילה במדינה, מכיוון שביום-יום יש יותר שימוש ברישיון נהיגה וגם הוא חייב לשאת אותו, ברגע שנותנים את המידע הזה בתוך תעודת הזהות, תגרום לכך - - -
אברהם מיכאלי: אבל לא תוכל להחליף את רישיון הנהיגה בכל מקרה.
אורי מקלב: רישיון נהיגה יישאר רישיון נהיגה.
אורי מקלב: כהוא נוסע לחוץ-לארץ, הוא ייקח - - - ככה זה גם בדרכון שלו.
אורי מקלב: בתוך הדרכון יהיה לו גם את הרישיון הנהיגה, אם הוא יצטרך להפקיד את זה – אז הוא ייקח את הרישיון נהיגה - - -
אברהם מיכאלי: מה זה נותן לשוטר באותו רגע כשהוא מחזיק - - - זה נושא שצריך להיבדק רוחבית, עם כל מיני מערכות.
אברהם מיכאלי: אי אפשר להלביש את זה כרגע בתקנה ולא יוכלו לממש את זה.
אברהם מיכאלי: מה יעשו עם זה?
אברהם מיכאלי: יהיה רשום בתקנה אבל זה לא יהיה מושלם.
אברהם מיכאלי: אפשר לעשות מחקר על זה.
אברהם מיכאלי: תדווחו לנו עוד כמה חודשים, עוד חצי שנה-שנה איפה אנחנו עומדים עם זה.
אברהם מיכאלי: מה שאתה מעלה רעיונות לצורך שיפור.
אורי מקלב: זה לא רק לצורך שיפור.
אורי מקלב: זה שינוי מהותי.
אורי מקלב: שינוי מהותי בשימוש בתעודת זהות.
אברהם מיכאלי: מר אורן, טכנית, חבר הכנסת מקלב אומר לקחת את הנותנים האלה ולשתול בפנים – מה זה נותן לשוטר באותו רגע שהוא בודק תעודת זהות לגבי רישיון נהיגה?
אברהם מיכאלי: חסרים את הפרמטרים האחרים שיש בגב הרישיון, אתה אומר?
יורם אורן: מבחינת השוטר הוא בדרך-כלל יבדוק את זה אונליין כי רוב הניידות ממוחשבות.
יורם אורן: לא כולן, אבל רובן ממוחשבות.
יורם אורן: מבחינתו הוא צריך רק את מספר תעודת הזהות ואימות ראשוני של האדם שעומד לפניו.
אברהם מיכאלי: אז הוא בודק את מול רשות הרישוי, לא מול המאגר?
אברהם מיכאלי: מול המאגר שמחזיק את השבב.
אברהם מיכאלי: הרי איפשהו מוחזק השבב הזה לצורך בדיקה.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת מקלב מציע לשתול את הנתונים של רישיון הנהיגה בתוך תעודת הזהות, שהיא תהיה התעודה המובילה.
דורית ואג: אבל אז כל שינוי ברישיון יחייב שינוי בתעודה.
דורית ואג: אם פוסלים לך לשלושה חודשים - - -
אורי מקלב: לא צריך.
אורי מקלב: אתה נשאר בעל הרישיון במספר הזה.
אורי מקלב: אף אחד לא לוקח ממך את המספר - - -
דוד רותם: אבל אז מה יקרה?
דוד רותם: אני צריך להכניס - - -
אורי מקלב: את כל הפסילה כתוב במחשב.
אורי מקלב: במחשב של משרד הרישוי ה יישאר.
אורי מקלב: יעבור או לא יעבור, זה לא משנה.
אורי מקלב: זה יעבור למשרד הפנים אבל זה גם לא כל כך משנה.
דוד רותם: למה אתה רוצה את זה?
דורית ואג: הוא רוצה שילכו עם תעודה אחת.
אורי מקלב: כדי שתהיה לאדם תעודה אחת.
אורי מקלב: תעודה מובילה במדינה.
אורי מקלב: ברגע שמספר רישיון הנהיגה יופיע בתעודת הזהות – אנשים יתחילו ללכת עם תעודת הזהות ולא כמו שקורה היום, שאנשים הולכים עם רישיון הנהיגה במקום עם תעודת הזהות, כיוון שזה שימושי וזה שימושי לעיתים רחוקות מאוד.
אורי מקלב: כשאתה פותח חשבון בבנק, מבקשים ממך את תעודת הזהות.
אורי מקלב: אבל אם אתה רוצה לממש את תעודת הזהות, והיא ביומטרית, הרבה יותר משוכללת - - -
דוד רותם: אם אתה רוצה לטוס לאילת – אתה צריך להראות תעודת זהות.
דוד רותם: אפילו אם אתה מראה תעודת חבר כנסת, זה לא עוזר לך – הם לא מכירים בזה.
אברהם מיכאלי: זה לא תקין.
דוד רותם: יכול להיות שזה לא תקין אבל זה ככה.
אברהם מיכאלי: זה בניגוד לחוק.
אברהם מיכאלי: אלה שלא מבינים מה זה תעודת חבר כנסת – צריך לשלוח אותם לקורסים.
דוד רותם: עדיף שלא.
אברהם מיכאלי: ככה אתה מוותר על הכבוד שלך, אין בעיה.
אורי מקלב: תעודת חבר כנסת היא תעודת הזהות שלך.
דוד רותם: יש לך תעודת זהות.
אורי מקלב: אתה יכול להצביע בזה בבחירות לכנסת?
דוד רותם: לא בטוח שעם תעודת חבר כנסת אפשר להצביע.
אורי מקלב: לפי מה שכתבו לנו, במיוחד עכשיו כשעשו את החדשים, כתוב בפרוש שזו התעודה המזהה שלך.
אורי מקלב: בעצם, אתה לא צריך תעודת זהות, אתה יכול להקפיא את תעודת הזהות שלך.
אברהם מיכאלי: תסתכל מה כתוב פה, ואם מישהו לא מציית לזה – אנחנו נגיש נגדו תלונה ויעצרו אותו, את השוטר יעצרו.
דוד רותם: הם ייבדקו לך את האפשרויות ויחזרו אלינו עם זה.
אברהם מיכאלי: אמרתי: כעוד שנה, אדוני היושב-ראש.
אמנון בן עמי: אנחנו מבקשים שזה לא יעצור את הפיילוט.
אמנון בן עמי: לאורך הפיילוט אנחנו נבדוק הרבה דברים.
דוד רותם: בוא נאמר ככה: מה שעוצר לך את הפיילוט זה 10 או 15 שנה לתעודת הזהות.
דוד רותם: זה מה שעוצר לך את הפיילוט.
דוד רותם: פרט לזה – לא עוצר לך שום דבר את הפיילוט.
יהונתן קלינגר: אני רוצה לדבר על התקנה הזו מלמעלה לרגע.
יהונתן קלינגר: הוראות המעבר בחוק הביומטרי קובעות שהשר יחל את החוק בהדרגה.
יהונתן קלינגר: כרגע אנחנו משנים תקנות שמשפיעות גם על מי שמחזיק תעודות רגילות וגם על מי שמחזיק תעודות ביומטריות.
יהונתן קלינגר: אני קורא את התקנות ואני רואה אפשרות לתת גם לאזרחים שלא רוצים להיכנס לניסוי הביומטרי ורוצים גם לקבל תעודה חכמה שתאבטח אותם, שתמנע הונאות, כל עוד לא ישמרו את הפרטים בסעיף 3(ב).
יהונתן קלינגר: כלומר, אפשר לקבל מצב שתהיה לאזרח תעודה חכמה ומאובטחת בלי הנתונים הביומטריים שלו, והוא יוכל להיות הרבה יותר בטוח.
יהונתן קלינגר: השאלה היא אם הוועדה תוכל לעזור פה.
דוד רותם: אני לא קובע להם מה לתת מיידית.
יהונתן קלינגר: כרגע זאת הולכת להיות התקנה האם זה פוסל את ההנפקה של כרטיסים, של תעודות "טיפשות", של התעודות הישנות?
דוד רותם: לא התקנות האלה.
דוד רותם: התקנות הקודמות.
יהונתן קלינגר: לא.
יהונתן קלינגר: התקנות הקודמות קובעות 10 או 15 שנות תוקף.
יהונתן קלינגר: כרגע אנחנו אומרים: כך מנפיקים תקנות - - -
תמי סלע: אתה מדבר על תקנה 3 (ב)?
יהונתן קלינגר: אני מדבר על התקנות בכלל.
יהונתן קלינגר: על המסמך שנקרא תקנות מרשם האוכלוסין (רישומים בתעודת זהות).
יהונתן קלינגר: זה כן מונע.
יהונתן קלינגר: כי זה קובע שכהה נראית תעודת זהות.
יהונתן קלינגר: עכשיו, מה קורה עם אנשים שהחוק לא חל עליהם?
נעמה פלאי: אין להם שבב בתעודת הזהות.
נעמה פלאי: יש סוג אחד של תעודת זהות שהוא עם שבב, עם ביומטרי, עם תעודות לאימות, עם תעודות לחתימה, כולל מאגר.
נעמה פלאי: ויש את התעודות האחרות שאין להם שבב ואין להם את שאר הדברים האלה.
יהונתן קלינגר: מה מונע מכם להנפיק להם את התעודות החכמות בלי הביומטריה?
נעמה פלאי: אין חוק כזה.
יהונתן קלינגר: יש לך את התקנות.
יהונתן קלינגר: את מתקנת אותן בלי קשר לחוק.
יהונתן קלינגר: את יכולה להנפיק להם את התעודות.
דוד רותם: איך אמרת, מה זה כולל?
דוד רותם: כולל מאגר?
דוד רותם: אין מאגר.
נעמה פלאי: אבל החוק הביומטרי לא מאפשר לי.
נעמה פלאי: יש לי סוג אחד של תעודת זהות: תעודת הזהות לפי החוק הביומטרי.
נעמה פלאי: ויש לי את מי שלא נמצא בשלב הפיילוט – תעודת זהות כמו פעם.
יהונתן קלינגר: ואת יכולה עדיין להנפיק אותה עם התקנות האלה.
נעמה פלאי: אני לא יכולה להכניס שבב לשם.
דוד רותם: הם לא יכולים להכניס שבב כי הם לא יכולים לקבל ממך את המאגרים.
יהונתן קלינגר: הם יכולים להכניס שבב מרגע תיקון התקנות.
דוד רותם: כי החוק לא מאפשר להם.
אברהם מיכאלי: אין טעם להכניס את השבב אם לא צילמו אותך ביומטרית.
יהונתן קלינגר: בטח שכן.
יהונתן קלינגר: יש את הרשימות האלקטרוניות, יש את המידע האלקטרוני שמאפשר לך - - -
דוד רותם: לא, כי החוק אומר שמה שיכניסו לשבב זה את המאגר הביומטרי, את הניסיון.
אברהם מיכאלי: מה שהסכמת אתה.
אברהם מיכאלי: אם לא הסכמת – איך יכניסו את הפרטים שלך?
יהונתן קלינגר: אני אומר שאפשר היום - - -
דוד רותם: הוא רוצה שתהיה תעודת זהות חכמה גם למי שלא נותן ביומטרי.
יהונתן קלינגר: אני רוצה להשיג תעודה חכמה בלי להיכנס - - -
אברהם מיכאלי: אתה מנסה לעקוף את החוק.
יהונתן קלינגר: לא, אני לא מנסה לעקוף.
יהונתן קלינגר: אני רוצה את האבטחה של התעודה החכמה כי היא מוגנת ואומרים לי: לא, הדרך היחידה שאתה יכול - - -
תמי סלע: אבל זה לא דרך התקנות כי החוק קובע שהשבב מכיל את הביומטרי, את התעודה האלקטרונית.
אברהם מיכאלי: החוק לא מאפשר את זה.
אברהם מיכאלי: החוק אמר שמי שרוצה לעשות תעודת זהות חכמה – עליו להירשם - - -
יהונתן קלינגר: אבל אז נוצר לנו מצב שיש לנו - - -
אברהם מיכאלי: יושב-ראש הוועדה עוד לא משנה את החוק.
תמי סלע: אם היו מאפשרים בחוק למסור תעודה חכמה בלי הנתונים הביומטריים – אז זה נכון מה שאתה אומר.
תמי סלע: אבל כרגע, כמו שהחוק קובע, זה לא אפשרי.
יהונתן קלינגר: מה שאני אומר כרגע, חבר הכנסת רותם, אני רוצה ללכת לספר החוקים של מדינת ישראל ולראות מה נוסח החוק הרשמי.
יהונתן קלינגר: נכון לעכשיו, בגלל הדיסוננס הזה, אין לי נוסח רשמי של החוק, כי יש לי חוק שחל - - -
נעמה פלאי: זה לא דיסוננס.
נעמה פלאי: זו תקופת מבחן שבמהלכה יש שני דברי חקיקה שחלים במקביל.
יהונתן קלינגר: השאלה היא מה הנוסח הרשמי של החוק?
יהונתן קלינגר: מה כתוב בסעיף של החוק - - -
נעמה פלאי: תלוי מה אתה בחרת.
תמי סלע: אני אגיד לך מה כתוב.
תמי סלע: יש את סעיף 25 שאומר: "תוכנה של תעודת זהות וחומר מחשב הכלול בה", והוא אומר: "תעודת זהות תכיל את פרטי הרישום" וכו'.
תמי סלע: סעיף קטן (ב) – שהוא החדש – אומר: "תעודת הזהות תכלול שבב שבו ייכלל חומר מחשב כמפורט להלן", סעיף קטן 1 זה האמצעים הביומטריים; 2 תעודה אלקטרונית לאימות; 3 לפי בשת בעל התעודה, זה וולונטרי, העניין של החתימה האלקטרונית.
תמי סלע: אין אפשרות שהנתונים הביומטריים יהיו אופציונאליים, ולכן אם אין נתונים ביומטריים – אין שבב.
תמי סלע: כלומר, אם יש שבב, אז הוא מכיל גם את זה.
דוד רותם: אז אין תעודה חכמה.
תמי סלע: בקיצור, אין תעודה חכמה בלי הביומטרי.
תמי סלע: אם יירצו – יגישו הצעה לתיקון הסעיף הזה ויאפשרו את זה.
תמי סלע: סעיף 3ב: "בתעודת הזהות יירשמו - - -
אברהם מיכאלי: לא קראת את סעיף קטן (ב).
תמי סלע: רגע.
תמי סלע: קודם כל יש שאלה שעלתה בדיונים שקיימנו לגבי חתימה דיגיטלית, בסעיף 3א (א)(2) שזה בעצם קצת מטעה עם הנושא של חתימה אלקטרונית, כי פה הכוונה הייתה לא חתימה אלקטרונית אלא לעניין הטכנולוגי של חתימה דיגיטלית, והתלבטתם אם להשתמש במינוח אחר כדי לא להטעות.
תמי סלע: יש תשובה לעניין הזה?
תמי סלע: להשאיר את זה כמו שזה?
יורם אורן: אני לא חושב שיש מינוח אחר.
יורם אורן: המינוח האנגלי הוא: Electronic Signature, Digital signature.
יורם אורן: זה מינוח מקובל ומשתמשים בזה בכל מסמכי התקינה.
יורם אורן: אני לא רואה משהו אחר שיכול להעביר את המסר של מה שזה עושה.
עמית אשכנזי: אולי אפשר לחבר את זה ולהגיד: "כהגדרתו בתקנים מקובלים" או משהו כזה.
עמית אשכנזי: החוק הישראלי משתמש במונח חתימה אלקטרונית וזה מונח מוגדר.
עמית אשכנזי: פה הכוונה במפורש להגיד שיש שימוש בהצפנה שאיננה "מטבע חוקי" כהגדרתו בחוק חתימה אלקטרונית.
עמית אשכנזי: אז אם באמת גם אתם - - -
תמי סלע: אז אולי להפנות לתקנים?
עמית אשכנזי: נגיד חתימה דיגיטלית.
עמית אשכנזי: זה לא נורא חשוב, זאת אומרת, הסעיף הזה רק אומר שאתה פה מתחייב להשתמש בהצפנות לגבי המידע, זה לא עקרוני לקרוא לזה – כי אתה לא מתכוון לתוצאות המשפטיות של חתימה דיגיטלית.
תמי סלע: תציע משהו, בסדר?
תמי סלע: "(ב) נוסף על נתוני הזהות בתקנת משנה (א)(1), השבב של תעודת הזהות יכול שיכיל גם את השם הפרטי ושם המשפחה של התושב באנגלית.
תמי סלע: (ג) שמירת הפרטים בשבב תהיה בהתאם לאמור בתקנה 3 לתקנות מרשם האוכלוסין (תעודה אלקטרונית לאימות), התשע"ב-2012.
תמי סלע: " שנגיע אליהן בקרוב.
תמי סלע: "3ב.
תמי סלע: בתעודת הזהות יירשמו תאריך הנפקתה וכן מועד פקיעת תוקפה; לעניין תעודת זהות שאינה בכרטיס כאמור בתקנה 1(א) – יירשם גם מקום הנפקתה ומספר הטופס ולעניין תעודת זהות בכרטיס כאמור – יירשם גם מספר הכרטיס ומספר קוד אבטחה.
תמי סלע: " סעיף התחילה – שוב, 31 בינואר 2012.
דורית ואג: דילגת על סעיף 4, לא?
תמי סלע: סעיף 4 הוא לא חידוש.
דוד רותם: נא להמשיך.
תמי סלע: תקנות מרשם אוכלוסין (תעודה אלקטרונית לאימות), התשע"ב-2011 - - -
אמנון בן עמי: אדוני ביקש שניתן תשובות על כמה דברים.
אמנון בן עמי: אנחנו יכולים לתת אותן?
דוד רותם: כבר עכשיו?
אמנון בן עמי: כן, אנחנו בודקים תוך כדי.
תמי סלע: ראית איזו יעילות.
נעמה פלאי: לעניין קיצור התקופה: אנחנו מבקשים לעניין ההליכים לביטול אזרחות, מכיוון שהיועץ המשפטי לממשלה נמצא בהליך רק בשלב שבו מדובר על אדם שהוא מעל שלוש שנים בישראל, אנחנו מבקשים לעשות אבחנה, אם אפשר.
נעמה פלאי: זאת אומרת, אם זה מעל שלוש שנים – היועץ המשפטי לממשלה ממילא נמצא בהליך המהותי, הוא יהיה מעורב גם בהליך של הקיצור.
נעמה פלאי: אבל ברגע שניתנה סמכות לביטול אזרחות למי שנמצא פחות משלוש – ללא היועץ המשפטי לממשלה – אז אנחנו מבקשים ששם הוא לא יהיה מעורב בתהליך של קיצור התקופה.
נעמה פלאי: לעניין אובדן של מעל שלוש שנים: אנחנו מבקשים שזה יהיה באישור השר, ואם הוועדה מבקשת בכל זאת שזה יהיה באישור היועץ המשפטי לממשלה – אז אנחנו מבקשים להוריד את הסעיף הזה של האובדן מעל שלוש שנים.
נעמה פלאי: נשאלה עוד שאלה לעניין המונח "זכרונו לברכה".
אלי לוי: בדקתי את זה עם מר יעקב סלאמה, מנהל האגף לעדות לא יהודיות.
אלי לוי: הוא אמר שהמונח בערבית זה "מרחום" שניתן לתרגם אותו כ"זכרונו לברכה" וזה מקובל גם באוכלוסיות הללו להגיד את זה.
אברהם מיכאלי: אם רושמים בערבית, יכתבו להם "מרחום"?
אלי לוי: אנחנו רושמים רק בעברית.
אלי לוי: כמו שאנחנו רושמים לכל האוכלוסייה תאריך לידה בעברית, גם אם הם לא יהודים.
דוד רותם: הם עושים את זה מהר.
דוד רותם: אני רוצה לחשוב איך אני עושה את זה.
אברהם מיכאלי: גב' תמי סלע, מה ההבדל בין אלקטרוני לדיגיטלי מבחינת המהות?
תמי סלע: "חתימה אלקטרונית" זה מונח שיש לו משמעות - - -
דוד רותם: משפטי.
אברהם מיכאלי: לא משפטי, מה המהות?
תמי סלע: במהות, חתימה דיגיטלית היא אחת – טכנולוגית, זו אחת הדרכים לחתימה אלקטרונית.
אברהם מיכאלי: אבל אני הבנתי שמה שהיום עושים "חתימה אלקטרונית", יהיה שונה ממה שיהיה בתעודת הזהות החכמה.
אברהם מיכאלי: מר אורן, החברה המפורסמת ההיא, שעושה לנו תעודות, כרטיס חכם - - -
עמית אשכנזי: יש שתי חברות.
אברהם מיכאלי: אנחנו מכירים אחת, אני לא יודע מי זאת השנייה.
אברהם מיכאלי: מה שיהיה פה בחתימה הדיגיטלית, יהיה הבדל?
יורם אורן: זה אותו מנגנון.
תמי סלע: הדיגיטלית, איפה שהתעכבנו עליה, זאת לא החתימה האלקטרונית שתהיה בתעודה.
תמי סלע: אם אתה רוצה להשתמש בתעודה כאמצעי שמאפשר לך גם חתימה אלקטרונית, אתה צריך לבקש את זה או שמציעים לך את זה מלכתחילה, אבל אתה לא חייב להסכים.
תמי סלע: כשזאת בקשה יזומה של האזרח – אני לא לגמרי הבנתי.
תמי סלע: בכל מקרה, התקנות שאנחנו דנים בהן כאן, לא דנות בחתימה אלקטרונית בכלל.
תמי סלע: הן דנות ברכיב שהוא כן חובה בתעודה שזה התעודה האלקטרונית לאימות, זאת אומרת, שאתה יכול להיכנס באמצעות הכרטיס מרחוק למידע שיש לך בבנק או ברשויות השלטון ולהזדהות.
תמי סלע: זו התעודה לאימות – שמאמתת את הזהות שלך.
תמי סלע: זה רכיב שנמצא בכל מקרה בתוך תעודת הזהות, ועל זה אנחנו דנים עכשיו, בסט התקנות השלישי.
תמי סלע: זה בעצם סט חדש של תקנות, אז אני אקרא את כולו: "בתוקף סמכויות שר הפנים לפי סעיפים 25(ב)(4) ו – 47(א)(7) לחוק מרשם האוכלוסין, התשכ"ה-1965 1 (להלן – החוק), ובתוקף סמכות שר הפנים ושר המשפטים לפי סעיף 25 (ג) לחוק, בהתייעצות עם שר המשפטים לפי סעיף 25(ב)(4) ובהסכמת שר המשפטים ושר האוצר לפי סעיף 47(א)(7), ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, מותקנות תקנות אלה: בתקנות אלה – "אמצעי זיהוי אלקטרוני" – כהגדרתו בסעיף 23א לחוק; "אמצעי חתימה"– כהגדרתם בחוק חתימה אלקטרונית; "מנפיק תעודות לאימות ממשלתי" – גורם ממשלתי המנפיק תעודות אלקטרוניות לאימות עבור רשות האוכלוסין על פי תקנות אלה; "חוק חתימה אלקטרונית" – חוק חתימה אלקטרונית, התשס"א-2001; "חתימה אלקטרונית מאובטחת" - כהגדרתה בחוק חתימה אלקטרונית; "מבקש" – תושב הפונה לקבלת תעודת זהות שבה אמצעים או נתונים ביומטריים;".
תמי סלע: תעצרו אותי אם יש לכם שאלות.
דוד רותם: עכשיו "מסמך נהלים" – אני צריך שיסבירו לי.
דוד רותם: עוד פעם מתחילים לקלל אותי עם אותיות של גופים.
תמי סלע: אז אני רק אקרא את ההגדרה ונסביר: "מסמך נהלים" – הוראות נוהל המסדירות את פעילותו של מנפיק תעודות לאימות ממשלתי, הערוכות על פי מסמך 3647 RFC של הארגון הבין-לאומי IETF (להלן – מסמך (RFC, צוות המשימה להנדסת האינטרנט, בשינויים הנדרשים לעניין תעודה אלקטרונית לאימות, שניתנו לאחר התייעצות עם הרשם ובאישור שר הפנים;".
דוד רותם: האם אנחנו נוהגים לשים אותיות, מספרים, זרים בחוק או בתקנות?
תמי סלע: בהקשר הזה – כן.
תמי סלע: יש לזה דוגמאות בהקשר של תקנים של חתימה אלקטרונית ונהלים.
דוד רותם: מישהו יכול להגיד לי, אחרי: "(להלן – מסמך (RFC, צוות המשימה להנדסת האינטרנט" – מה זה?
תמי סלע: זה הארגון הבינלאומי IETF, לא? זה בעברית.
עמית אשכנזי: אני אסביר.
עמית אשכנזי: העולם הזה שאנחנו מדברים עליו – אם יירצו להרחיב, אני אוכל להסביר קצת יותר ברמה הטכנולוגית על מה מדובר, כי זה רץ לאורך כל הדרך – מה שיש לנו פה בעצם זה סוג של הוראות או מתווה או תבנית לתקנון השרות של גורם שמאשר זהויות באינטרנט.
עמית אשכנזי: אותו ארגון, Internet Engineering Task Force, כותב הרבה מאוד תקנים שסביבם מתפתח האינטרנט, בהרבה תחומים, לדואר אלקטרוני, להרבה דברים – זאת התפתחות וולונטרית של השוק.
עמית אשכנזי: אין משרד ממשלתי עולמי שמקדם את האינטרנט, אלא צוותי עבודה וולונטריים.
עמית אשכנזי: אחד מהם זה אותו Internet Engineering Task Force.
עמית אשכנזי: לפעמים, הדבר הזה עולה רמה פורמאלית והופך להיות תקן ISO או תקן אחר.
עמית אשכנזי: בהקשר כאן, אותו מסמך הוא בעצם סוג של Checklist למי שמפעיל גורם שמנפיק זהויות באינטרנט ויש בו פרקים שמסדירים את פעולתו: אחד, איך הוא מזהה את האדם שלו הוא מנפיק את הזהות הדיגיטלית; איך הוא שומר מכל משמר על אותו משרד פנים אלקטרוני שהוא מנהל; איך הוא מבטל זהויות; איך הוא מודיע לאנשים על תקלות; איך הוא מודיע למי שרוצה להסתמך על שירותיו וכו'.
עמית אשכנזי: זאת אומרת, זה סוג של תבנית כללית, שהתקנות והחוק – מאחר שאנחנו מדברים פה על רשות מנהלית – יוצקים לתוך הדבר הזה תוכן הרבה יותר קונקרטי.
דוד רותם: זה קצת לא מסתדר לי, כשאני קורא את זה, ש"צוות המשימה להנדסת האינטרנט" נמצא שם, במקום שבו הוא נמצא.
דוד רותם: אני חושב שהוא צריך להיות במקום אחר.
דוד רותם: מסמך ה-RFC הוא מסמך שהוציא צוות המשימה להנדסת האינטרנט?
עמית אשכנזי: כן.
דוד רותם: אז צריך לכתוב את זה: "ערוכות על פי מסמך 3647 RFC" לא של "הארגון הבין-לאומי" אלא של "צוות המשימה להנדסת אינטרנט שעל יד".
דוד רותם: "צוות המשימה להנדסת אינטרנט" במקום שבו הוא נמצא, לא מסתדר לי עם עברית נכונה.
דוד רותם: מה שלא מסתדר לי עם ההיגיון של הראש הלא-חכם שלי זה "בשינויים הנדרשים שנתנו לאחר התייעצות עם הרשם באישור שר הפנים".
דוד רותם: מה מבין, עם כל הכבוד, הרשם או שר הפנים בעניינים האלה?
תמי סלע: הרשם זה לפי חוק חתימה אלקטרונית, אז הוא כן מבין.
דוד רותם: אוקיי, אז הרשם אולי מבין.
דוד רותם: אבל "באישור שר הפנים" – עם כל הכבוד, רבותי, אני מכיר את שר הפנים, אין לו מושג על מה אתם מדברים פה.
אברהם מיכאלי: זה לא שייך לשר הפנים הזה, כל השרים - - -
דוד רותם: כל השרים שהיו עד היום, כל השרים שיהיו מכאן ולהבא, לא זה התחום שלהם.
דוד רותם: מה אני צריך את האישור שלו.
עמית אשכנזי: אדוני, יש שני עניינים.
עמית אשכנזי: ראשית, במישור הלשוני-הטכני, התיבה הזאת היא כפי שהגדירה אותה בשעתה הגב' עליזה רוזן-לינדנשטראוס, ראש תחום חקיקת משנה, בתקנות חתימה אלקטרונית ולכן יש פה עניין ניסוחי.
עמית אשכנזי: אם אדוני רוצה יותר ברור – יש לזה מומחים במשרד המשפטים.
דוד רותם: שינסחו.
עמית אשכנזי: בהחלט.
עמית אשכנזי: הדבר השני הוא יותר מהותי וזו השאלה: מה מבין בכלל שר?
עמית אשכנזי: אנחנו אומרים - - -
דוד רותם: אנחנו מדברים על שרים מקצועיים, לא על שר המשפטים.
עמית אשכנזי: אני צריך להיזהר בשאלות רטוריות כי אדוני, תמיד, לא נותן להשלים את המהלך.
דוד רותם: נכון, בוודאי.
דוד רותם: מה זה "מה מבינים שרים"?
עמית אשכנזי: גם רטורי זה מסוכן.
עמית אשכנזי: אני אגיד את זה הפוך: במשפט המנהלי, שר הפנים אחראי למערכת הזו, כמו שהוא אחראי להרבה מערכות.
עמית אשכנזי: והדעת נותנת – בהיותו איש ציבור – שלא בכולן הוא מומחה.
עמית אשכנזי: לכן מתכבד ויושב פה צוות מקצועי גדול של אנשי מקצוע.
עמית אשכנזי: זה באחריותו המיניסטריאלית – זאת המשמעות.
עמית אשכנזי: זאת התשובה הקצרה ל"מה מבין שר?": הוא לא צריך להבין, הוא אחראי.
עמית אשכנזי: לכן יש פה התייעצות עם הרשם.
עמית אשכנזי: משרד המשפטים הכניס התייעצות עם הרשם במובן הזה - - -
דוד רותם: למה בכלל צריך לעשות שינויים?
דוד רותם: יש לי צוות בינלאומי.
דוד רותם: יש לי ארגון בינלאומי – IETF – הם מוציאים מסמכים.
דוד רותם: למה צריכים לשנות?
דוד רותם: רבותי, אל תמציאו לי את הגלגל.
דוד רותם: יש לי מכונית נוסעת עם הארגון הזה, עם הגוף הזה – תנו לו לנסוע.
דוד רותם: מה אתם משנים לי פתאום?
דוד רותם: הרי אחת הבעיות הקשות שמפריעות לי זה שתמיד אנחנו יותר חכמים מכולם: הם ידרשו את זה ואנחנו נצ'פר אותם, אנחנו נעשה את זה עוד יותר טוב.
דוד רותם: ובסוף הכול יהיה ברחוב.
עמית אשכנזי: יש לזה שתי תשובות, אדוני.
עמית אשכנזי: התשובה הפשוטה היא שהרבה מאוד מהדברים האלה, מהמסמך הזה הם דברים משפטים-תקנוניים שנכתבו כתבנית לארגונים שרוצים להפעיל את המערך הזה.
עמית אשכנזי: הדברים האלה מתאימים לעולם של מסחר אלקטרוני ומשפט אזרחי ופחות תואמים את המציאות של המשפט המנהלי, שבו את החובות והזכויות של הרשות המנהלית קודם כל מגדיר החוק, וכנ"ל לגבי האזרח.
עמית אשכנזי: למה בכל זאת נדרשנו לדבר הזה פה?
עמית אשכנזי: מפני שאנחנו רוצים שברמה הטכנולוגית – וזה יהיה המבחן – הטכנולוגיה תעבוד בהתאם לתקנים הבינלאומיים.
עמית אשכנזי: אז במישור הטכנולוגי זה מנחה אותנו.
עמית אשכנזי: במישור המשפטי-המהותי אנחנו לא יכולים להסתפק במה שכתוב שם כי הוא לא מתאים למציאות שאת השירות מפעיל ארגון של המשפט הציבורי – צריך להכניס עוד פרטים.
עמית אשכנזי: בשביל זה יש את הוועדה.
דוד רותם: כשאתה אומר: "בשינויים הנדרשים לעניין תעודה אלקטרונית לאימות" זה בעצם שינויים למסמך ה-RFC.
דוד רותם: למה אני צריך שינויים למסמך?
דוד רותם: את כל הנושא של המשפט המנהלי תכניסו בתקנות.
דוד רותם: האחריות של השר היא לא משנה.
דוד רותם: כי מה שיקרה זה שיבואו אליו אנשים ויגידו לשר הפנים: אדוני, צריך לעשות את השינויים האלה והאלה.
דוד רותם: הוא יאשר את זה, כי הוא לא מבין בה, ואחר-כך, כשיהיה פיצוץ – אז הוא אחראי כי הוא גם חתם על זה.
דוד רותם: אני לא רוצה לסבך שרים סתם.
עמית אשכנזי: כשנאמר כאן: "בשינויים הנדרשים לעניין תעודה אלקטרונית לאימות", לדעתי, המשמעות של זה מבחינת משפט מנהלי, שאי אפשר לעשות שינויים כאלה אלא אם יש לזה מקור חוקי וזה נדרש למימוש סביר של החובות של שר הפנים.
עמית אשכנזי: אפשר לחדד את זה יותר בנוסח.
תמי סלע: צריך להגיד בהתאם לתקנות אלה, בהתאם לחוק.
עמית אשכנזי: לדעתי זאת המשמעות של זה.
עמית אשכנזי: אפשר, כמובן לכתוב, כי תעודה אלקטרונית לאימות מוגדרת פה.
עמית אשכנזי: השר מפעיל סמכות לצורך איזושהי מטרה שנקראת "תעודה אלקטרונית לאימות", אפשר לכתוב בהתאם לחוק ולתקנות.
עמית אשכנזי: יש דברים שהם פשוט בנהלים ברזולוציה יותר גבוהה או נמוכה שהתקנות צריכות להשאיר מרווח.
אברהם מיכאלי: אני מבין את החשש שלך, אדוני היושב-ראש.
דוד רותם: אין לי חשש.
אברהם מיכאלי: יש לך חשש והוא מוצדק.
אברהם מיכאלי: אני הבנתי.
תמי סלע: אז אני מוסיפה: "בשינויים הנדרשים לפי החוק והתקנות שמכוחו, לעניין תעודה אלקטרונית לאימות".
נעמה פלאי: מה ההצעה?
תמי סלע: ההצעה היא שהשינויים לא יהיו שינויים שסתם מציעים אותם בלי קשר אלא שינויים שהם לפי החוק והתקנות מכוחו לעניין תעודה אלקטרונית לאימות, והתקנות שלפיו.
תמי סלע: אני ממשיכה להקריא: "עובד מוסמך" – עובד רשות האוכלוסין או מנפיק תעודות לאימות ממשלתי, ששר הפנים או ראש רשות האוכלוסין הסמיך לעניין תקנות אלה או חלקן; "הרשם" – כהגדרתו בחוק חתימה אלקטרונית; "רשות האוכלוסין" – רשות האוכלוסין וההגירה; "תעודה אלקטרונית לאימות" – כהגדרתה בסעיף 23א לחוק;" יש לכם פה מסמך הגדרות, אם אתם רוצים שאני אפנה להגדרות ואקרא אותן גם או שלעבור?
תמי סלע: למשל, ההגדרה של "תעודה אלקטרונית לאימות" של "אמצעי זיהוי אלקטרוני", זה נמצא פה במסמך ואני יכולה לקרוא את זה.
תמי סלע: "תעודת התאמה לתקן" זאת הצעה להגדרה נוספת שנמצאת בתקנות אחרות באותן הקשרים ומשתמשים בה אחר-כך בגוף התקנות.
תמי סלע: זה אישור מאת מעבדה מאושרת בדבר עמידה בהוראות התקן.
דוד רותם: אני רוצה שתסבירו לי מה כתוב פה.
דוד רותם: מה שיקרה זה שתהיה מעבדה מאושרת שאני אצטרך לפנות אליה כדי שהיא תאשר שאנחנו עומדים בתקן?
יורם אורן: לעולם הזה של האבטחה יש תקנים בינלאומיים ויש הסכמים שמכוחם יש כמה עשרות מעבדות בעולם שעברו מה שנקרא: אקרדיטציה.
יורם אורן: הן מוסמכות לבדוק התאמה של מוצר לתקן הזה.
יורם אורן: תעודת הסמכה כזאת מטעם מעבדה שמוכרת על פי אותם הסכמים בינלאומיים קבילה גם כאן.
דוד רותם: יש חברה ישראלית כזאת?
יורם אורן: יש שני תקנים חשובים: האחד, תקן בינלאומי ששמו " "Common Criteriaואחד תקן יבשתי, אמריקאי ששמו: FIPS.
יורם אורן: בשני המקרים אין בישראל מעבדות שמוסמכות לעשות בדיקה כזאת.
יורם אורן: השוק כאן הוא קטן מדי.
דוד רותם: פרסמתם כבר מכרז למציאת מעבדה?
יורם אורן: כל המוצרים שאנחנו מדברים עליהם הם מוצרים שכבר עברו את הבדיקות האלה: גם השבב, גם מערכת ההפעלה של הכרטיס.
יורם אורן: כל המכלול עבר כבר בדיקות כאלה, זה היה תנאי סף.
דוד רותם: לא המכלול.
דוד רותם: המושלם לא צריך לעבור בדיקת מעבדה?
דוד רותם: לראות שבאמת כל הרכיבים מדברים אחד עם השני בהתאם לתקן?
יורם אורן: אין תקן שמגדיר את הכול.
יורם אורן: המבנה של אותם תקני אבטחה – במיוחד התקן המשמעותי הבינלאומי ששמו "Common Criteria" זה שיש מסמך שמגדיר מול איזה איומי אבטחה צריך לתת מענה, ויש בדיקה עד כמה המוצר נותן מענה לאותם איומים.
דוד רותם: מול אילו איומים צריך לתת הגנה?
דוד רותם: האקרים איראניים מופיעים שם?
אברהם מיכאלי: סעודים.
יהונתן קלינגר: מתחזים ממקסיקו עכשיו.
אברהם מיכאלי: הם עוברים ממדינה למדינה.
דוד רותם: בזה מר יהונתן קלינגר מבין.
יורם אורן: האיומים הם בדרך-כלל היכולת של מישהו, שהוא לא בעל התעודה – אם אני מדבר על העולם הזה של הכרטיסים – לעשות בו שימוש, היכולת לחלץ מתוך הכרטיס הזה מידע שהכרטיס לא אמור לשחרר החוצה.
יורם אורן: אלה הדברים שנבדקים.
יורם אורן: יש רמות שונות של בדיקה.
יורם אורן: הרמה שאנחנו כיוונו אליה היא רמה שמחייבת את המעבדה, לא רק לבחון את המוצר, להסתכל על הדוקומנטציה שלו, אלא ממש לעשות מולו ניסיונות תקיפה בפועל.
יורם אורן: המעבדות האלה מצוידות הרבה יותר טוב מכל האקר.