GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר כהנא: אני לא יודע להגיד באופן כללי, אבל ראינו שיש מדינות כאלה וכאלה.
אלעזר כהנא: לעומת אירופה, ארצות-הברית, אנגליה – יש כל מיני מדינות – ראינו שאנחנו נמצאים באיזה מקום באמצע, אבל אני לא נכנס לזה, כיוון שאני לא בוחן את עצמי בהכרח מול המדינות בעולם.
אלעזר כהנא: הבאתי את הדוגמה של 2004 והעלייה והעלייה אחריה.
אלעזר כהנא: ב-2004 לא האזנו לסלולר.
אלעזר כהנא: העלייה הדרמטית שהיתה אחר-כך היא פשוט האזנה לסלולר.
אלעזר כהנא: זה מספר שלא רלוונטי להיום.
אלעזר כהנא: מאז יש עוד עלייה, אני לא אומר שלא, אנחנו לא מסתירים את זה.
אלעזר כהנא: זה כלי חשוב, זה כלי חיוני, זה כלי אפקטיבי מאוד, ולכן יש עלייה.
אלעזר כהנא: יש גם עלייה בכמות השימוש של כולנו בטלפון סלולרי.
דוד רותם: למה אין עלייה בכתבי האישום?
אלעזר כהנא: מבחינה מספרית אני מסכים.
אלעזר כהנא: אני לא בקיא בנתונים, אבל אני מסכים שהעלייה בכתבי האישום נמוכה.
אלעזר כהנא: אני חושב שזאת באמת שאלה שחורגת מהדיון הספציפי הזה.
דוד רותם: אתם תופסים יותר או לא תופסים יותר?
דוד רותם: אתם מאזינים יותר כדי לתפוס יותר, אז אם אתם כבר תופסים, תגישו.
אלעזר כהנא: יש עוד נגזרות.
אלעזר כהנא: השאלה איך מגיעים מתלונה לכתב אישום.
אלעזר כהנא: יש בדרך המון-המון דברים והאזנות הסתר זה רק פרט אחד מהם, אולי אפילו קטן.
אלעזר כהנא: אי-אפשר לתלות זה בזה, ובהכרח לחבר.
אלעזר כהנא: ההשפעה היא מאוד-מאוד עקיפה.
דוד רותם: אתה בייעוץ המשפטי, אתה הרי לא בתביעות.
אלעזר כהנא: זה נכון.
דוד רותם: אתם חייבים לי כמה תשובות.
נעמה פלאי: ערכנו בדיקה נוספת לגבי הנושא של תוקף התעודה.
נעמה פלאי: אנחנו מבקשים מהכנסת להשאיר את תוקף התעודה ל-10 שנים.
נעמה פלאי: העברנו מסמך שמפרט את הנושא הטכנולוגי, את הבעיות שיש סביב העמידות של הכרטיס, האבטחה של השבב, החזותיות של התמונה.
נעמה פלאי: לכן אנחנו מבקשים שזה יישאר לעמוד על 10 שנים.
נעמה פלאי: ציינו גם את הנושא של בלגיה: ניסינו לבדוק את זה ואנחנו יכולים להגיד שהעלות הישירה, שדומה לעלות תעודת זהות ישראלית.
נעמה פלאי: לגבי הנושא של הפגם בחתימה האלקטרונית המאובטחת: הכנסנו תיקונים בתקנות התעודה האלקטרונית לאימות.
נעמה פלאי: ההשלמה של זה זו האפשרות לבטל את התעודות אם יש פגם – דבר שאנחנו לא צופים, אבל אנחנו חייבים להשלים את המהלך כולו.
אמנון בן עמי: אדוני, בוקר טוב.
אמנון בן עמי: אם אתה רוצה לשמוע הרחבה מדוע הגענו שוב – בעקבות הדיון –למסקנה של-10 שנים, מר יורם אורן ישמח להרחיב.
דוד רותם: לא, זה בסדר, אני הבנתי.
דוד רותם: אתם רוצים 10 שנים אבל לא שכנעתם אותי – כי אני רוצה 15 שנה.
תמי סלע: הסט הראשון של התקנות שדנו בו בישיבה הקודמת הוא תקנות מרשם האוכלוסין (תקופת תוקפן ופקיעת תוקפן של תעודות זהות).
תמי סלע: תקנה אחת שנותרה בה שאלה זו תקנה 2 (א), שקובעת את התקופה – כרגע קובעת 10 שנים – תקנה 2 (ג) שמאפשרת ל: "ראש רשות האוכלוסין רשאי לקבוע, בהחלטה מנומקת בכתב, כי בהתקיים אחת מהעילות המנויות להלן תינתן תעודת זהות לתקופה הקצרה מעשר שנים".
תמי סלע: בעצם, העילות שמשרד הפנים מבקש לקבוע הן, האחת: " (1) החלו הליכים לביטול אזרחותו של בעל התעודה לפי חוק האזרחות, התשי"ב-1952 (להלן – חוק האזרחות) או לביטול רישיון הישיבה שלו לפי חוק הכניסה לישראל.
תמי סלע: " והעילה השנייה: "(2) בעל התעודה ביקש בשנה האחרונה תעודת זהות שלוש פעמים או יותר במקום תעודה שאבדה, נגנבה או הושחתה.
תמי סלע: " כעילה לקביעת תקופה קצרה יותר מ-10 שנים.
דוד רותם: את העילה השנייה אני לא מבין.
דוד רותם: מה זה, חלק מהעונש שלי?
אלי לוי: לא.
אלי לוי: מה שאנחנו אומרים זה שהוא לא מצליח להחזיק בתעודת זהות כל-כך הרבה זמן – אנחנו עושים את זה גם במסמכי נסיעה, גם בדרכונים, תעודת זהות אנחנו חייבים.
אלי לוי: תראה, מדובר בסך הכול בבין 130 ל-150 איש בשנה שמאבדים מעל שלוש תעודות בשנה.
אלי לוי: אנחנו רוצים לתת את זה לתקופה קצרה כדי לראות שהוא באמת שומר על התעודה ומשגיח עליה – אחרי זה נוכל לתת לו תעודה ל-10 שנים.
אלי לוי: אם הוא מאבד בשנה 3 תעודות – יכולים לעשות כל מיני שימושים בתעודת זהות, לרעתו ולרעת המדינה.
אלי לוי: אנחנו רוצים לתת לו לתקופה יותר קצרה ולראות שהוא שומר על התעודה כמו שצריך ולאחר מכן נתן לו ל-10 שנים.
דוד רותם: אני אכניס רק עוד תנאי אחד: שהיועץ המשפטי לממשלה יאשר כל פעולה כזאת.
תמי סלע: כלומר יאשר את זה שהתעודה ניתנה לתקופה קצרה מ-10 שנים?
דוד רותם: יאשר את ההחלטה של – כמו שבסעיף 11, אובדן אזרחות, כתוב שצריך לקבל אישור של היועץ המשפטי לכל החלטה וכו'.
אלי לוי: אבל זה לא אובדן אזרחות, הוא עדיין אזרח ותושב.
דוד רותם: אבל מכיוון שאתה נותן לי תעודת זהות רק לשנתיים – אני רוצה שהיועץ המשפטי לממשלה יראה את החומר ויגיד שהוא מאשר.
נעמה פלאי: אנחנו מבקשים לבדוק את זה.
יהונתן קלינגר: רציתי להעיר על הסעיף הזה.
יהונתן קלינגר: כיוון שאנחנו מדברים על תעודה שאמורה לזהות – וחברי פה עמלים להקים מאגר שיחזיק את הזהויות – הסיבה שאתה שולל או מקצר היום תקופה של תעודת זהות היא שהתעודה הופכת להיות מסמך פחות אמין להזדהות מול רשויות השלטון.
יהונתן קלינגר: ברגע שהם מרימים דרך יותר טובה מהתעודה להזדהות – יכול להיות שבכלל לא צריך את נושא התוקף כאן, גם אם אדם מאבד את התעודה כל יום, כיוון שאצלם יש את התיעוד האמין יותר.
ניסים אליסף: זה רק בתעודת זהות מהדגם החדש, מדובר פה גם על שתי סוגי תעודות - - -
תמי סלע: בתקנה 3, העילות לפקיעת תוקפה של תעודת זהות, בעצם עברנו כבר על הדברים.
תמי סלע: נוספה העילה של שיבוש של המידע או הנתונים השמורים בה כאחד מהדברים שהאדם מודיע, ובעקבותיהם העובד המוסמך או המנפיק תעודות לאימות ממשלתי מבטל את התעודה.
תמי סלע: רוצה הסבר על הסיטואציה?
תמי סלע: נוספה פה הוראה לגבי קטין או חסוי בסעיף קטן (ב): "במקרה שבו בעל תעודת הזהות הוא קטין או חסוי יתבקש גם נציגו, לאשר את ההודעה לפי פסקת משנה (א), ובלבד שהעובד המוסמך אימת את זהותו של הנציג ואת היותו נציג כאמור, הכול בהתאם לנהלים שיקבע לעניין זה ראש רשות האוכלוסין; לעניין זה "חסוי", "נציג" – כהגדרתם בחוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, התשכ"ב-1962.
תמי סלע: " יש את פסקה 4, ששמענו את התשובה לגביה.
תמי סלע: אתה ביקשת שהיא בכלל תוסר: "עם קבלת הודעה מראש רשות האוכלוסין בדבר פגם בחתימתו האלקטרונית המאובטחת, או במערכות החומרה והתוכנה המנפיקות את התעודות האלקטרוניות לאימות, שיש בו כדי לפגוע במהימנות חתימתו או במהימנות התעודות האלקטרוניות לאימות שהוא מנפיק.
תמי סלע: " בעצם יש תקנות משלימות לעניין הזה בסט השני, שמבהירות שבמצב כזה מופסקת מידית הנפקת התעודות ובמקביל יש גם הודעה לציבור – אם היה מקרה כזה שגם היו תעודות שהונפקו עם פגם.
דוד רותם: אתם מבינים: כשאני קורא בשבוע שעבר את כל העיתונים על האפשרות לפרוץ לאשראי ואחר-כך אני קורא את התקנה הזאת, ואתם רוצים שאני גם אאמין למערכת.
אמנון בן עמי: רק שיש הבדל, אדוני.
אמנון בן עמי: אני מקווה שעם הזמן כן תאמין.
דוד רותם: לא, אני לא אאמין.
אמנון בן עמי: אבל לגבי סוגיית כרטיסי האשראי, מר יורם אורן ישמח להרחיב ויראה אדוני שזה ממש שונה.
דוד רותם: את המאגר הביומטרי אי אפשר לפרוץ, זה שני מאגרים והקשר ביניהם – אני יודע, אני כבר שמעתי את כל הטענות האלה – אבל אני גם שמעתי שאין שום סיכוי שאת כרטיסי האשראי מישהו יוכל לגלות, זה פשוט מוגן כל-כך טוב.
תמי סלע: בתקנה 3 (ג) יש מנגנון חדש, גם בעקבות הדיון לגבי ההודעה: "(1).
תמי סלע: בהתקיים אחת העילות האמורות בתקנת משנה (א)(1) עד (5) יודיע עובד רשות האוכלוסין לתושב על פקיעת תוקף תעודת הזהות שבידו באמצעות הודעה טלפונית בתוך שני ימי עבודה; לא ניתן, לאחר ניסיון סביר, למסור את ההודעה טלפונית, תישלח לתושב, בהקדם האפשרי הודעה בדואר רשום למענו הרשום במרשם האוכלוסין; (2).
תמי סלע: בהודעה לפי פסקה (1) תצויין גם החובה להחזיר לרשות האוכלוסין את התעודה שפקעה בתוך 14 ימים, החובה להחזיק בתעודת זהות, ומשמעות הפרתה, וכן המועד והמקום בהם ניתן לקבל תעודת זהות חדשה, ובלבד שאם התעודה הונפקה בהתאם לתקנה 8(ד) לתקנות" המאגר הביומטרי, נקרא לזה בקיצור, "ניתן יהיה לקבל גם את התעודה החדשה בהתאם לאמור בתקנה זו.
תמי סלע: " פה הכוונה למנגנון של הנפקת תעודות זהות לאנשים קשישים או לאנשים עם מוגבלויות, כשמגיעים למוסד שבו הם שוהים, אז גם ההנפקה של התעודות החדשות תוכל להיות באותו אופן.
תמי סלע: זה לעניין תקנה 3 (ג).
יהונתן קלינגר: אני רוצה לשאול לגבי ההודעה הטלפונית: אנחנו מכירים הרבה מאוד מקרי הונאה טלפונית, שאנשים מתקשרים במספר חסוי ואומרים: שלום, אנחנו מדברים מחברת האשראי, תן לנו את המספרים שלך.
יהונתן קלינגר: אני אישית נוטה לא לסמוך על אנשים שמתקשרים אלי, במיוחד ממספר חסוי, ומבקשים ממני לעשות משהו מבלי להזדהות.
יהונתן קלינגר: אשמח לשמוע איך משרד הפנים רוצה לבצע את זה כדי למנוע מצב שבו או הונאות כאלה או אזרחים לא יידעו.
דוד רותם: הם יודיעו בטלפון שהתעודה פקעה משום שנעשה בה שינוי.
דוד רותם: לא תאמין להם?
דוד רותם: אז לא תאמין להם.
יהונתן קלינגר: אני שואל מה יקרה.
יהונתן קלינגר: אני מתקשר למישהו מחסוי – איך אני יודע שהוא באמת עובד משרד הפנים?
דוד רותם: אתה תיקח סיכון ותתקשר למשרד הפנים ותבקש לדעת.
דוד רותם: הוא לא מבקש ממך פרטים – הוא רק מודיע לך.
ניסים אליסף: - - - תעודת הזהות שלך?
ניסים אליסף: אנחנו מודיעים לך שהתוקף שלה פג ותבוא לקחת תעודה חדשה.
ניסים אליסף: אני לא עושה לך Fishing לשום מידע.
יהונתן קלינגר: אתה לא.
יהונתן קלינגר: אני מפחד שבגלל התקנה הזאת, אנשים לא הוגנים ידעו שיש את התקנה וישתמשו בה בשביל לעשות Fishing, כמו להגיד: אני מביא לך שליח הביתה, הוא יאסוף ממך.
יהונתן קלינגר: אני מפחד מזה שירכבו פה על האמון שהאזרחים נותנים.
נעמה פלאי: עצם ההודעה הטלפונית לא מבטלת את התעודה.
נעמה פלאי: התעודה בוטלה בהליכים האחרים שכתובים פה.
נעמה פלאי: ההודעה היא רק על זה שהתעודה בטלה, ואז הוא אמור להגיע לרשות האוכלוסין כדי לבצע את פעולת קבלת התעודה החדשה.
נעמה פלאי: כל ההליכים לעניין הביטול מוסדרים בתקנות אחרות.
נעמה פלאי: כל ההליכים לעניין קבלת התעודה החדשה מוסדרים בתקנות אחרות.
נעמה פלאי: פה זו הודעה.
דוד רותם: בוא נאמר, התעודה כבר פקעה.
יהונתן קלינגר: כתוב פה פקיעה בתוך שני ימי עבודה.
יהונתן קלינגר: השאלה היא אם היא תפקע - - -
דוד רותם: כתוב פה שהוא יודיע בתוך שני ימי עבודה: "יודיע עובד רשות האוכלוסין לתושב על פקיעת תוקף תעודת הזהות".
דוד רותם: זה לא בגלל התקנה.
תמי סלע: זה לא שבגלל התקנה הזו, זה מאפשר לאנשים שמאוד רוצים – שיכולים גם היום – להתקשר ולנסות לעשות כל מיני הונאות ולאסוף תעודות זהות ולספר כל מיני סיפורים ולהזדהות כמנכ"ל משרד הפנים.
נועה ברודסקי-לוי: אני רוצה בבקשה להעיר לעניין תקנה 3 (ג)(2).
נועה ברודסקי-לוי: אנחנו חושבים שאפשר לתת זמן רב יותר לאזרח להגיע ולמסור את תעודת הזהות שפקעה.
נועה ברודסקי-לוי: אם אפשר לתן את זה ל-28 ימים, במקום 14 יום?
דוד רותם: מצידי אפשר לעשות את זה גם 48 ימים, אבל בינתיים אין לאיש תעודת זהות.
נועה ברודסקי-לוי: הם רוצים לאפשר לו, בכל זאת, יותר זמן כדי לבוא ולמסור את התעודה שפקעה.
תמי סלע: אז זה רלוונטי גם ל-4.
תמי סלע: 3 (א) בעצם יהיה 4 כי אין פה סיבה שמצריכה שינוי של המספור.
תמי סלע: 4 זו תקנה חדשה – 3 (א), כפי שרשום עכשיו: "תושב שקיבל הודעה על פקיעת תוקף תעודת זהות שבידו חייב להחזירה לאחת מלשכות רשות האוכלוסין תוך 28 ימים מיום קבלת ההודעה.
תמי סלע: " אני בתקנה 5 – מה שעכשיו 4 – אין שינוי.
תמי סלע: והתחילה המבוקשת היא 31 בינואר 2012.
תמי סלע: בהוראת המעבר, לפי המבוקש, זה אמור להתאים לתוקף שקבע את תעודת הזהות.
דוד רותם: אתם צריכים להחזיר לי תשובה לעניין של היועץ המשפטי.
תמי סלע: הסט הבא של התקנות הוא תקנות מרשם האוכלוסין (רישומים בתעודת זהות).
תמי סלע: אלה תקנות קיימות.
תמי סלע: יש כל מיני תיקונים שהם מבקשים לעשות בהן.
תמי סלע: אני קוראת מהנוסח המשולב.
תמי סלע: בתקנה 1, הכותרת שלב, רוצים לשנות: "טופס או כרטיס תעודת הזהות" כיוון שעכשיו תהיה גם תעודה בכרטיס.
תמי סלע: חשבתי שכדאי לציין בכותרת גם: "והספח".
תמי סלע: זאת ההתייחסות הראשונה, הפורמאלית, לספח בתעודת הזהות, אז אולי כדאי שזה יצוין גם בכותרת – לא דרמטי – והתוספת היא: "תעודת זהות תהיה בטופס" ומכאן מתחילה התוספת: "או בכרטיס המכיל שבב ובו חומר מחשב שאת צורתו יקבע שר הפנים או מי שהוא הסמיכו לכך;" זה היה קודם.
תמי סלע: "פרטים שלא יופיעו על גבי הטופס או הכרטיס יודפסו על גבי ספח שאת צורתו יקבע שר הפנים או מי שהוא הסמיכו לכך; לעניין תקנת משנה זו, "חומר מחשב" – כהגדרתו בחוק המחשבים".
תמי סלע: זה השינוי בתקנה (א).
תמי סלע: להמשיך?
תמי סלע: לכל אורך התקנות יש מחיקה של הפסקה : "שינויים ותיקונים".
תמי סלע: בפסקה (ב) זה מופיע: "בתעודה ייקבע מקום לרישום פרטי הרישום והפרטים הנוספים הנוגעים לבעל התעודה, כמפורט בתקנות אלה.
תמי סלע: " וכן השינויים והתיקונים בהם, זה משום שפעם היו ממש רושמים והיום פשוט מחליפים את הספח או את התעודה, אם יש שינוי.
תמי סלע: זה גם בתקנה (ב) וגם בתקנה 2.
תמי סלע: אלו השינויים בתקנה 1.
תמי סלע: אם אין הערות, נמשיך.
תמי סלע: תקנה 2: "תעודת זהות תכיל פרטי רישום אלה של בעל התעודה" ושוב, מוחקים את הסיפא: "וכל שינוי או תיקון בהם".
תמי סלע: התוספת היא בפסקה (6) המצב האישי, בסוגריים מפורטות האפשרויות: רווק, נשוי, גרוש.
תמי סלע: והתוספות, בעקבות חוק ברית הזוגיות לחסרי דת, זה: בן זוג בברית הזוגיות ופנוי.
דוד רותם: אין דבר כזה "בן זוג" בברית הזוגיות.
דוד רותם: אין הגדרה כזאת.
אורי מקלב: אפשר לקרוא לו "בן ברית"?
עירית ויסבלום: יש את חוק ברית הזוגיות שהכניס תיקון לחוק מרשם האוכלוסין, בסעיף 2 (א1), שבו נקבע: "תושב הרשום במרשם הזוגיות כהגדרתו בחוק ברית הזוגיות לחסרי דת, התש"ע-2010 (בסעיף קטן זה – מרשם הזוגיות), יירשם בפרט הרישום האמור בסעיף קטן (א)(7) הנוגע למצבו האישי (בסעיף קטן זה – פרט המצב האישי), כבן זוג בברית הזוגיות;" תושב שנמחק ממרשם הזוגיות – ירשם כפנוי.
תמי סלע: בפסקה (10) "אם הוא אזרח ישראל - אזרחותו הישראלית" ופה מוחקים את הסיפא: "זולת אם ביקש שלא לציין זאת".
תמי סלע: פעם זה היה משהו שאפשר היה לבקש לא לציין את האזרחות הישראלית.
תמי סלע: שאלתי באיזה מקרים אנשים ביקשו לא לציין וכמה, אבל לא ממש קיבלתי תשובה.
אלי לוי: בשנים האחרונות היו לנו בין שלושה לחמישה אנשים שביקשו שלא לציין.
תמי סלע: מאילו סיבות?
אלי לוי: בדרך כלל אלו תושבי מזרח ירושלים.
דוד רותם: יש אנשים שהיום מתביישים, שהם אומרים: כאלה חוקים מחוקקים בכנסת.
דוד רותם: הם מתביישים להיות אזרחים ישראליים.
דוד רותם: אני הייתי נותן להם לוותר גם על האזרחות וגם על - - -
תמי סלע: תקנה (ב): "כל שינוי או תיקון בפרטי רישום או בפרטים נוספים כאמור בתקנה 3, ירשם בתעודת הזהות או בספח, לפי העניין, ועם רישום השינוי או התיקון כאמור, תוחלף תעודת הזהות או הספח, לפי העניין.
תמי סלע: " והחלק שמוחקים: "ליד כל שינוי או תיקון של פרט רישום בתעודת הזהות יבואו התאריך, חותמת וחתימת הפקיד הרושם.
תמי סלע: " אלה התיקונים בתקנה 2.
דוד רותם: זה רק יהיה בספח.
דוד רותם: רק בספח אפשר לשים חותמת.
דוד רותם: איך אפשר בתעודת הזהות?
תמי סלע: זה היה פעם, כשהיו חותמים ליד השינוי.
תמי סלע: בעצם ככה כבר פועלים תקופה ארוכה.
דוד רותם: זאת אומרת, על כל שינוי בספח, מחליפים את תעודת הזהות?
תמי סלע: את הספח.
תמי סלע: שינוי בספח – מחליפים ספח, שינוי בתעודה – מחליפים תעודה.
אורי מקלב: ספח אפשר להחליף רק במקום המגורים של האדם או בכל מקום?
אלי לוי: בכל מקום.
אלי לוי: אפשר גם לשלוח מכתב.
אלי לוי: טלפון.
דוד רותם: זה כמו להירשם לנישואים – בכל מקום.
אורי מקלב: את כל הפרטים שבספח אפשר להחליף בכל מקום?
אורי מקלב: כל שינוי בתוך הספח אפשר להחליף?
אלי לוי: אפשר אפילו בדואר, לא צריך להגיע ללשכה.
אלי לוי: כתובת, רישום ילדים ומצב אישי.
אלי לוי: אם המצב האישי מצריך גם שינוי של שם משפחה אז כמובן שצריך להגיע ללשכה אבל אם זה רק מצב אישי ויש תעודת נישואים ולא מצריך שינוי שם משפחה – אפשר לעשות את זה בכל מקום ולא צריך להגיע ללשכה.
תמי סלע: אני מקריאה מתקנה 3: "בתעודת הזהות יירשמו פרטים נוספים אלה הנוגעים לבעל התעודה: (2) אם בעל התעודה אינו אזרח – רישיון הישיבה שבו הוא מחזיק על פי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, ומועד פקיעתו;" הבנתי שלמעשה זה מצוין גם היום.
אלי לוי: לגבי תושב עראי זה מצוין כיום בספח.
אלי לוי: לגבי תושב קבע – שזאת אוכלוסיה יותר גדולה – לא מצוין להם כלל מה המעמד שלהם.
אלי לוי: אנחנו רוצים לציין את המעמד, שהם בעלי רישיון לישיבת קבע.
תמי סלע: לצורך מה, בעצם?
דוד רותם: כדי שנדע שהוא לא אזרח, שלא יבוא להצביע.
תמי סלע: כשהוא יבוא להצביע אז יראו שהוא לא אזרח.
אלי לוי: לרשויות המקומיות, למשל, יש לו זכות להצביע, אבל קודם כל לעצמו – שהוא יידע מה המעמד שלו, כי הרבה לא יודעים.
אלי לוי: יש להם תעודת כחולה והם חושבים שהם אזרחים, ואז כשהם מגיעים צריך להסביר להם שלא.
אלי לוי: חוץ מזה, כל מיני מוסדות, שהוא הולך אליהם, שיידעו מה המעמד שלו לכל מיני צרכים והטובות שמגיעים או לא.
דוד רותם: לביטוח הלאומי זה חשוב.
תמי סלע: החשש פה זה רק שאולי יטרידו אנשים יותר כשייראו שהם תושבים ולא אזרחים, בנסיבות מסוימות.
אברהם מיכאלי: יש לו תעודת זהות בכלל?
תמי סלע: יש לו.
תמי סלע: לכל תושב.
אורי מקלב: אלו שהיו פעם בעלי תעודת זהות כתומה, היום אין תעודת זהות כתומה?
אלי לוי: היום יש תעודת זהות לתושב ארעי.
אורי מקלב: מה היא?
אורי מקלב: רגילה?
אלי לוי: היא מאוד דומה לרגילה.
אלי לוי: היא קצת שונה בצבע שלה – היא חומה.
אלי לוי: אבל הם מקבלים אותו נרתיק כחול.
אורי מקלב: ועליהם כתוב סעיף 2.
אלי לוי: סעיף 2 מתייחס לשני סוגי אוכלוסיות: תושבי קבע – שמקבלים תעודת זהות כמו של אזרחים רגילים, כלומר, אותו צבע, גם של התעודה וגם של הפלסטיק.
אלי לוי: השינוי יהיה במעמד שלהם: אזרח או תושב.
אורי מקלב: מי אלה תושבי הקבע?
אלי לוי: כתושבי קבע, יש אוכלוסיה גדולה של מזרח ירושלים, רמת הגולן, יש כאלה שקיבלו פה מעמד כתושב קבע כתוצאה מהליך מדורג.
אלי לוי: יש תושבים ארעיים, שיכולים להיות שני סוגים של אוכלוסיה: האחד, "עולה בכוח", כלומר מי שרוצה לעלות לארץ ולא רוצה מיד לקבל את האזרחות, אלא רוצה לקבל מעמד של תושב ארעי קודם או תושב ארעי א5, כל מיני סוגים של אנשים שמקבלים פה מעמד כהומניטארי, כהליך מדורג.
יהונתן קלינגר: אני שואל למה לא לאחד את סעיף 2 יחד עם סעיף 10 בתקנה הקודמת?
יהונתן קלינגר: במקום לכתוב: "אם הוא אזרח" אז פשוט לרשום את אזרחותו, לרשום את סוג התעודה: אם הוא העל רישיון קבע, אם הוא אזרח, אם הוא תושב?
יהונתן קלינגר: להכניס את זה למעלה, לסעיף קטן (10), שלא יהיה לנו פעמיים רישום.
תמי סלע: מה זה סעיף קטן (10)?
יהונתן קלינגר: סעיף קטן (10) בתקנה למעלה: "אם הוא אזרח ישראל, אזרחותו הישראלית".
יהונתן קלינגר: אם יש לנו פה "אם אינו אזרח – רישיון הישיבה", פשוט להעלות את זה ובמקום להגיד: אם הוא אזרח – אז את האזרחות - - -
נעמה פלאי: האבחנה בין 2 ל-3 היא לא - - -
תמי סלע: יש פרטי רישום ופרטים נוספים.
תמי סלע: השאלה היא אם יש משמעות, הרי יש לכם מינוח "פרטי רישום" ויש "פרטים נוספים" ואחר כך זה חוזר בכל מיני מקומות, גם בחוק וגם בתקנות.
תמי סלע: יש לזה גם משמעות מהותית לאבחנה הזו בין "פרטי רישום" ל"פרטים נוספים"?
תמי סלע: הכול חל עליהם באותה מידה?
עירית ויסבלום: האבחנה נובעת מחוק מרשם האוכלוסין, שיש "פרטי רישום" ויש פרטים נוספים".
תמי סלע: האזרחות היא ב"פרטי רישום"?
תמי סלע: החוק עצמו?
אברהם מיכאלי: עד עכשיו לא היו כל הפרטים האלו רשומים בתעודת זהות.
תמי סלע: כן, אזרחות היא ב"פרטי הרישום".
אברהם מיכאלי: קיבלת תשובה, מר קלינגר?
יהונתן קלינגר: קיבלתי.
יהונתן קלינגר: אני חושב שאפשר לחסוך פלסטיק למדינה, זה הכול.
אברהם מיכאלי: למה אתם לא מבדילים גם בנרתיק?
אברהם מיכאלי: שיהיו שני צבעים שונים?
אלי לוי: לתושב עראי אנחנו כותבים את התוקף בתעודה וגם הצבע הפנימי של התעודה הוא קצת שונה – אז יש שינוי.
אלי לוי: מי שלוקח את התעודה ובודק, יכול לראות את השינוי.
אלי לוי: מי שלא צריך לדעת – רואה תעודת זהות, כדי לא לחשוף אותו יותר מדי.
תמי סלע: החשש פה הוא מהכיוון השני, שאנשים עלולים להתנכל - - -
אברהם מיכאלי: אני עוד מעט מאריך גם את התוקף של תושבים עראיים להרבה זמן.
אברהם מיכאלי: אני משנה את התוקף של התושבים הארעיים להרבה זמן, אז יכול להיות שיצטרכו משהו שיהיה דומה.
אברהם מיכאלי: יש לי הצעת חוק שאני מאריך את התוקף שלהם לתקופות ארוכות יותר.
תמי סלע: אין סיבה שמישהו שאין לו משהו מקצועי לעשות עם המידע הזה, הוא סתם - - -
אברהם מיכאלי: הבנתי, הגורם המקצועי יודע איך לזהות מה שצריך לזהות, כולל שוטר.
תמי סלע: פרט שמוחקים אותו זה המספר האישי בצבא ההגנה לישראל, שמסומן בפסקה (4).
תמי סלע: אם אתם רוצים לשמוע הסברים, אפשר לבקש ממנו, בינתיים אני ממשיכה.
אברהם מיכאלי: למה מחקו את המספר האישי?
אלי לוי: כבר שנים שאנחנו לא רושמים את זה.
אלי לוי: זה לא שמיש.
תמי סלע: אז עכשיו מעדכנים את זה בתקנות.
תמי סלע: "(5) לגבי ילדים עד גיל 18 – אזרחותם הישראלית של הילדים ואם הילדים אינם אזרחים – רישיון הישיבה שבו הם מחזיקים על פי חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952, ומועד פקיעתו;"
אורי מקלב: זה בתוך הספח הכול?
תמי סלע: זה בספח, נכון?
אלי לוי: זה בספח של ההורה.
אלי לוי: שם יהיה כתוב המעמד של הילד.
תמי סלע: פרטים שנמחקים 5 עד 8: הצבעה בבחירות לכנסת; הצבעה בבחירות לרשויות המקומיות; הגשת ערר על אי-רישומו ברשימת הבוחרים לכנסת; ציון קבלת ערכת מגן מאת הרשות הממונה כמשמעותה בתקנות ההתגוננות האזרחית.
תמי סלע: פרטים חדשים שמבקשים להוסיף: " (6) שם הסב – אבי האב; (7) שם הנעורים – שם המשפחה לפני הנישואין הראשונים, זולת אם ביקש שלא לציין זאת; (8) ביקש בעל התעודה רישומו של ילד שנפטר– ירשם תאריך הפטירה בצירוף האותיות "ז"ל".
נעמה פלאי: פסקה (8) הייתה קיימת.
אברהם מיכאלי: לאלו אוכלוסיות הכוונה בסעיף קטן (6)?
תמי סלע: זה יהיה לגבי כולם.
אברהם מיכאלי: האם הכוונה לאוכלוסיות שהשמות דומים?
אלי לוי: כן, זאת הכוונה.
אלי לוי: זה ירשם לכולם, כעיקרון.
אלי לוי: אנחנו לא נפלה.
אלי לוי: אבל זה להבדיל באוכלוסיות שהשמות שלהם מאוד דומים או זהים וגם גרים באותו אזור גיאוגרפי.
אורי מקלב: הוא שאל שאלה טובה.
אורי מקלב: השימוש במינוח 'ז"ל' לגבי כל סוגי האוכלוסייה.
אורי מקלב: במגזר הערבי, נניח, איך קוראים לילד שנפטר?
אורי מקלב: יכול להיות שצריך למצוא מינוח אחר.
אורי מקלב: המינוח 'ז"ל' זה מינוח שאני יודע שמקובל בעם היהודי, השאלה אם זה מקובל גם במקומות אחרים?
אורי מקלב: זאת שאלה של דובר הוועדה.
עירית ויסבלום: זה מופיע כבר היום בתקנות.
אלי לוי: זה מופיע, אנחנו כבר עושים את זה.
אלי לוי: אין פה שינוח.
תמי סלע: אם פותחים את זה אז שווה לבדוק אם יש מינוח שהוא יותר מתאים?
אלי לוי: עושים את זה ולא נתקלנו בבעיות: לא מצד האוכלוסייה הערבית ולא מצד - - -
אורי מקלב: "לא נתקלנו" אינו ראיה.
אורי מקלב: זה יכול להיות כל זמן שלא מחדשים, אבל אם כבר עושים – צריך להיות דבר שלם, צריך להוציא דבר מתוקן מתחת ידינו.
אורי מקלב: צריך לבדוק את זה.
תמי סלע: שווה לבדוק.
תמי סלע: גם כך יש פה תשובה שצריך להחזיר בעניין היועץ המשפטי.
אמנון בן עמי: אנחנו ניתן תשובה היום לכל הדברים.
תמי סלע: אז גם את זה אפשר לבדוק, לא?
אורי מקלב: כן, כן.
אורי מקלב: זו לא תורה מסיני.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו זה היה רשום?
תמי סלע: זה היה רשום, אבל זו הערה טובה, אם כבר משנים את זה, זה יותר מכובד.
אברהם מיכאלי: סיימנו תקנה 3?
תמי סלע: תקנה 3א, הפרטים בשבב: "(א) השבב של תעודת הזהות יכיל, בנוסף לאמור בסעיף 25(ב)(1) עד (3) לחוק, גם את פרטי המידע האלקטרוני המפורטים להלן: (1) נתוני זהות של בעל התעודה הכוללים: שם פרטי ושם משפחה, מספר זהות, ותאריך לידה; (2) נתונים לגבי השבב והמידע המצוי עליו, ואמצעי גישה למידע זה, ובכלל זה סיסמאות, מפתחות הצפנה, מידע בדבר הנפקתו, מספרו הסידורי, חתימה דיגיטאלית על מידע זה ועל נתוני הזהות של בעל התעודה וסימני ביטחון.
תמי סלע: " פה עלתה שאלה, אם המונח "חתימה דיגיטאלית" - - -
אברהם מיכאלי: נעצור רגע.
אברהם מיכאלי: יש לי שאלה לגבי סעיף קטן (1): למה פה לא צריכים את הפרטים של הסב ושמות ההורים וכו' וכו'?
נעמה פלאי: אנחנו ביקשנו בתחילה לשים את כל הפרטים האלה בשבב ובשל החשש שזה מאפשר קריאה מהירה של התעודה וחשש שזה יהגר, אז סוכם שבשלב זה יורד ויישאר רק שם פרטי, שם משפחה, מספר זהות ותאריך לידה.
אברהם מיכאלי: אבל אני מבין שהפרטים הנוספים האלה עוזרים לכם לגבי הצלבת מידע?
אורי מקלב: השבב: האם הפרוש הוא מי שפותח את השבב וקורא את זה, מי זה?
אורי מקלב: זה רק - - -
תמי סלע: זה נמצא בתעודת הזהות, השאלה אם זה נמצא גם בשבב שמאפשר קריאה של המידע?
אברהם מיכאלי: הלוא השבב נועד להבטיח משהו.
אברהם מיכאלי: בשביל מה שמים שבב?
תמי סלע: בשבב יש הרבה דברים.
נעמה פלאי: יש בו מידע ברמות שונות.
נעמה פלאי: המידע הביומטרי שמור בשבב כך שניתנת אפשרות לקרוא אותו רק למי שמורשה לפי החוק הביומטרי.
נעמה פלאי: התעודה האלקטרונית לאימות והתעודה האלקטרונית לחתימה שמורות כך שיש הרשאת גישה רק בעל התעודה או למי שבעל התעודה הרשה לו.
נעמה פלאי: הנתונים הנוספים – שעליהם אנחנו מדברים פה – אלו נתונים שיהיו פתוחים מבחינת הצרכים של יכולת קריאה ווידוא שבאמת מדובר באדם הזה.
נעמה פלאי: אלו נתונים שלא יהיו מאובטחים כך שזה רק לקורא מיוחד.
נעמה פלאי: לכן, בשלב הזה, ביקשנו להוריד את - - -
אורי מקלב: אדם ייכנס לבנק עם תעודת זהות עם שבב מידע אלקטרוני.
אורי מקלב: בבנק יקראו רק את הפרטים האלה, זה מה שאתם רוצים להגיד?
תמי סלע: בבנק הם באמת לא צריכים את שם הסב.
אורי מקלב: שוטר שעוצר אדם, מה יכול לקרוא?
נעמה פלאי: שוטר יוכל לקרוא גם את המידע הביומטרי: לא מול המאגר, רק מול התעודה.
נעמה פלאי: זה לפי החוק הביומטרי.
אורי מקלב: אני חוזר כאן לשאלה שלי, אדוני היושב-ראש, מדוע לא נכניס כאן את רישיון הנהיגה?
אורי מקלב: אנחנו צריכים להסתכל צעד קדימה.
אורי מקלב: בסופו של דבר, אנשים לא רוצים לשאת איתם הרבה תעודות, אם אנחנו רוצים להפוך את תעודת הזהות לתעודה המובילה – למה משתמשים היום ברישיון נהיגה ולא בתעודת זהות?
אורי מקלב: מכיוון שרישיון הנהיגה כולל גם את מספר הזהות, לפי זה מזהים.
אורי מקלב: אם אנחנו נשכיל להכניס את המידע הזה של מספר רישיון הנהיגה, וממילא הוא כבר לא צריך להציג תעודת זהות לשוטר.
אורי מקלב: אני לא חושב שיהיה מישהו שלא יהיה מעוניין במידע הזה, ואנחנו באמת נהפוך את תעודת הזהות הביומטרית לתעודה המובילה.
אורי מקלב: אותה יישא אדם ולא יישא יותר תעודות נוספת.
אורי מקלב: שוטר שצריך לקרוא – הוא יוכל לקרוא דרך השבב.
אורי מקלב: אני חושב שזו תהיה הבשורה והמעבר בין לתעודת הזהות הזאת לא רק שתהיה ביומטרית וטובה, עם השבב הזה אלא היא גם תהיה שימושית.
דורית ואג: מה קורה עם מי שפוסלים לו את רישיון הנהיגה?
אורי מקלב: הוא בעל תעודת זהות.
אורי מקלב: השוטר יודע אם הוא פסול או לא.
יהונתן קלינגר: זה יופיע בכל מקרה.
יהונתן קלינגר: כמו שגם אם פוסלים היום את הרישיון, את עדיין יכולה להחזיק את חתיכת הפלסטיק.
אורי מקלב: תמיד מי שמפקיד ומי שמחזיק את התעודה שלו – רשום שהוא נפסל אבל הוא לא נפסל מלהחזיק את הרישיון שהוא עבר פעם.
אברהם מיכאלי: איך הם מחוברים אחד לשני?
אברהם מיכאלי: רשות הרישוי ומשרד הפנים לא אותו משרד.
אורי מקלב: זה השינוי המהותי שאתה יכול לעשות.
תמי סלע: אבל זה נכון שהיום, אם פוסלים לך את הרישיון, יש לך חובה להפקיד אותו, יש לך חובה להחזיר אותו לרשות ואתה לא אמור להסתובב איתו כי זה מטעה.
תמי סלע: , מעבר לזה שזה רשום אצלם.
תמי סלע: פה זה יחייב עדכון של התעודה.
יהונתן קלינגר: אני רוצה שדה:
יהונתן קלינגר: אם הוא בעל רישיון נהיגה, מה תאריך התוקף ומה מספרו.
יהונתן קלינגר: שלושה שדות נוספים בתוך הקבצים.
יורם אורן: הנקודה היא שהתקן הבינלאומי לרישיונות נהיגה גם הגדיר באופן מלא את שני צידי הכרטיס ולא מאפשר לא לשלב שום דבר אחר וגם מחייב לחבר מערכות מידע שמאוד קשה לחבר אותן.
יורם אורן: עכשיו, זה לא קרה באף מדינה בעולם, למעט מדינה אחת שהחליטה לוותר על העמידה בתקינה הבינלאומית – מלזיה.
יורם אורן: בכל יתר המדינות, זה בשני כרטיסים נפרדים ולא הצליחו לאחד את זה.
אורי מקלב: לא אמרתי שלא ינפיקו רישיונות נהיגה – שינפיקו לפי התקנים הבינלאומיים.
אורי מקלב: אבל כשאדם נושא עכשיו תעודת זהות, גם הפרט הזה יופיע בתוך תעודת הזהות שלו.