GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: אני עושה הפסקה בדיון.
אברהם מיכאלי: ננסה להביא לכם תשובה עוד היום.
אברהם מיכאלי: חשוב לנו לקדם את החוק הזה.
אברהם מיכאלי: חצי שנה, שלושת-רבעי שנה, שתוכלו למדוד כמה המערכת נסתמה או לא נסתמה, כי אין טעם להעניש אזרחים על כך שמטוב לבם הם מסכימים למדינה שניידו את התיק שלהם - עוד ישלמו מכיסם על נסיעות, על הופעות ובסוף גם אגרה.
אברהם מיכאלי: אני עושה הפסקה בסוגייה הזאת.
אורי מקלב: כאמור, לא סגרנו את הדיון בנושא הזה, ואני חושב שאנחנו צריכים להעביר פה מסר ערכי – אנשים, אנחנו מטילים עליהם עכשיו הידיינות בערעור, בבקשה לעיון מחדש.
אורי מקלב: זה קודם כל עלות של האדם עצמו, יש לו עורכי דין, הוא צריך לשלם להם על התהליך הזה.
אורי מקלב: מי יפצה אותו על התהליך הזה, שבהחלט יכול להיות שהצדק אתו ייפגע – אדם שמעבירים אותו עשרות קילומטרים, יכולה להיפגע האפשרות שהוא יקבל משפט צדק או התנהלות נכונה.
אורי מקלב: אגרות – לא יכול להיות במהותן, למנוע הטרדות של בית המשפט או של כל אחד.
אורי מקלב: אגרה צריכה לשקף בעיקרון את ההוצאה סביב הטיפול בבקשה שלו.
אורי מקלב: משרד המשפטים, אני תמיד מופתע מחדש.
אורי מקלב: אגרה זה לא קנס וזה לא מכשיר, למנוע בקשות יתר; אגרה צריכה לשקף פחות או יותר את עלות הבקשה שלו.
אורי מקלב: הבקשה שלו במקרה הזה נובעת מתוך בקשה של המערכת, מתוך רצון של המערכת להתייעל.
חנא סוייד: זה מס סמוי.
אורי מקלב: יש לו מספיק סיבות שהוא לא יבקש עוד ערר ועוד בקשה לדיון, כי זה עולה לו כסף – הוא צריך להפסיד ימי עבודה, הוא צריך לקחת עורך דין, וזה לא קל ולא זול.
אורי מקלב: אני מציע, אם כבר, בלי שום דבר.
אורי מקלב: 30 שקל, 50 שקל – אני לא חושב שיש לזה משמעות לבקשה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים להעביר מסר – אנחנו מבקשים להעביר את התיק שלך, ומאפשרים למידיין אפשרות גם בקשה ואחרי זה לערעור, ובחלק הזה לא צריכים לקחת ממנו כסף.
אורי מקלב: זה חלק מהאפשרות שנתנו לאדם, או שאנחנו מציעים או מבקשים, או לפי החוק, אנחנו יכולים לנייד תיקים, ויחד עם זאת, אותו אדם שאנחנו מניידים את התיק שלו, אנחנו נותנים לו האפשרות גם לבקש עיון בתיק ואחר כך גם לערער על כך.
אורי מקלב: זה אפשרות שאנחנו נותנים לו, אז נבקש על זה כסף?
אורי מקלב: (הפסקה)
שירי לנג: יצאנו להתייעצות, ואנחנו מסכימים להצעת חברי הוועדה, לקבוע סכום נמוך משמעותית ממה שהצענו בתיקון; אנחנו מציעים סכום סמלי, בעינינו, של 50 שקלים בעד ערעור שיוגש למחוזי, ו-70 שקלים בער ערעור שיוגש לעליון.
תמי סלע: בעצם יוסף לנוסח שהוגש, שם דובר על הערעורים, גם פטור לבקשה לעיון מחדש.
תמי סלע: מקובל.
אורי מקלב: כלומר מדובר רק בערעור.
אורי מקלב: בקשה לעיון - אין אגרה.
יצחק הרצוג: זה גם קטנות?
יצחק הרצוג: כן, אבל היום אם אתה מגיש בר"ע על החלטת בית משפט בתביעה קטנה, אתה משלם סכום של 400 ומשהו שקלים.
אורי מקלב: אני כן הייתי מקבל את מה שאמר חבר הכנסת הרצוג, שזה לא יכול לעלות מעל 10 אחוז.
תמי סלע: השאלה אם מוכנים לכך שייאמר, שאם התביעה- - -
תמי סלע: אני מבינה את הרציונל, אבל זה נורא מסבך את המזכירויות לבדוק, מה היה הסכום.
אורי מקלב: מצביעים.
אורי מקלב: בעד – 3
אורי מקלב: נמנעים – 1
אורי מקלב: 3 בעד, 1 נמנע.
אורי מקלב: תקנות בתי המשפט (אגרות) (תיקון), התשע"ב-2011 – 50 ש"ח אגרה עבור ערעור בית משפט מחוזי, ועבור בית המשפט העליון זה 70 ש"ח.
אורי מקלב: אנחנו שבים ואומרים לפרוטוקול - בקשה לעיון מחדש תהיה פטורה מכל אגרה.
תמי סלע: אני אעביר נוסח משקף.
תמי סלע: תודה רבה, הישיבה נעולה.
דוד רותם: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה בנושא תקנות שמאי המקרקעין (אגרות), התשע"א-2011.
דוד רותם: מי רוצה להסביר לי את התקנות?
נועה סרברו: אני נועה סברו, ממשרד המשפטים.
נועה סרברו: התקנות המוצעות כאן באות להחליף את ההסדר הקבוע היום לעניין אגרות שמאי מקרקעין בפרק השלישי לתקנות משנת 63'.
נועה סרברו: זאת במסגרת מהלך כולל של החלפה ועדכון של הכללים והתקנות שנקבעו לפי החוק הישן משנת 63' בתקנות וכללים מעודכנים לפי החוק החדש משנת 2001.
נועה סרברו: עדכון והתאמה אלה נעשו גם למשל לגבי נושא הבחינות, לגבי נושא ההתמחות, עכשיו לגבי נושא האגרות.
נועה סרברו: בתקנות המוצעות נכלל גם עדכון של סכומי האגרות בהתאם לתחשיבים שנעשו בזמנו על-ידי מועצת שמאי המקרקעין.
דוד רותם: אפשר לדעת מהם התחשיבים, לקבל הסבר על התחשיבים?
נועה סרברו: קודם כל, מזכיר המועצה נמצא כאן, והוא יוכל לתת יותר פרטים לגבי העלויות והאופן שבו הגיעו לסכומי האגרות.
נועה סרברו: נציג משרד המשפטים גם צריך להגיע, הוא כבר נמצא בכניסה.
נועה סרברו: הוא ראש אגף תכנון, ארגון ותקצוב במשרד המשפטים.
דוד רותם: הוא צריך להגיע?
נועה סרברו: כן.
דוד רותם: בואו נחכה לו, למה שננהל את הדיון בלעדיו?
שלמה מולה: אני חושב שכדאי, כי הוא הכין גם נתונים.
דוד רותם: אין בעיה, אנחנו נחכה לו.
דוד רותם: אנחנו נחכה לאנשי משרד המשפטים.
דוד רותם: הם לא יודעים ש-10:00 זה 10:00 בוועדה הזאת, ואחר-כך יהיו להם טענות על כל מיני דברים.
דוד רותם: אז אין בעיה, אנחנו נעשה הפסקה עד שיגיע נציג משרד המשפטים שיסביר לנו את הדברים.
דוד רותם: הוא עוד לא הגיע?
דוד רותם: רבותי, בעוד 10 דקות אני גומר את הישיבה הזאת, כפי שאתם יודעים.
דוד רותם: אז אם אתם רוצים להתחיל להסביר את התקנות, בבקשה, אם לא, אין שום בעיה – אנחנו יכולים לדחות את זה בעוד כמה חודשים.
נועה סרברו: אנחנו יכולים לומר בינתיים שמעבר לעדכון הסכומים, שעליו אני מקווה שנספיק לדבר, יש גם עדכון והתאמה של התקנות בנוסח הנוכחי לעומת הנוסח הקיים - - -
דוד רותם: מה שיש בתקנות, אני יודע.
דוד רותם: אבל בינתיים אני שואל שאלות ואני רוצה עליהן תשובות.
דוד רותם: בואי נאמר ככה – מכיוון שמשרד המשפטים הודיע שהוא רוצה לדון בוועדה בכל הנושאים, אז תנו לי תשובות לשאלות שלי.
שלמה מולה: אני יכול הסבר על העבודה - -
שלמה מולה: - - שנעשתה בזמנו.
שלמה מולה: ההליך הזה הוא באמת טְרִיגֶר.
שלמה מולה: מעבר לצורך בעדכון כל האגרות, מעבר לצורך בעדכון כל החקיקה בעקבות החוק הראשי שתוקן, הגענו למצב שההוצאות שלנו בעקבות הרגולציה, החוק החדש, עלו על ההכנסות מהאגרות שהצליחו לגבות הן מאגרות השירות – שהן אגרות עבור בחינה, עבור התמחות, עבור כל הדברים שמשלמים עבור מתן שירות; והן דמי אגרה שנתית, שמשלמים אלה שכבר נכנסו לתוך המאגר, הם רשומים בפנקס.
דוד רותם: יש לכם מידע, כשאתה מדבר על האגרה השנתית, איפה עוד יש 100% ריבית לפחות משנה?
דוד רותם: בוא נאמר ככה, אם שילמתי את האגרה בתקופה שבין 30 בספטמבר לבין 31 בדצמבר, אני אשלם תוספת של 100% מהאגרה השנתית.
נועה סרברו: הסכומים והמועדים האלו תואמים בדיוק את ההסדר שמופיע לגבי רואי חשבון בחוק.
דוד רותם: לא הבנתי, אני שאלתי שאלה – איפה יש בארץ ריבית של 100% לפחות משנה?
דוד רותם: איפה עוד חוץ מפה.
נועה סרברו: לגבי רואי החשבון, זה ההסדר.
דוד רותם: הבנתי, אז מה זה אומר, שזה בסדר?
נועה סרברו: אנחנו שואפים שההסדרים יהיו מקבילים כמה שיותר למקצועות - - -
דוד רותם: אז עוד מעט גם אצל עורכי-דין זה יהיה 100% ריבית?
דוד רותם: אני רק רוצה לדעת.
דוד רותם: כל אחד שיגיד את שמו לפני שהוא מדבר, כדי שהפרוטוקול יירשם.
דוד רותם: זה לא רציני כמובן.
דוד רותם: זו ריבית של 100% על תשעה חודשים, דבר שאין אותו בעולם.
דוד רותם: ואין לי כוונה לאשר את זה, אני כבר מודיע לכם, אני לא אאשר את זה.
שלמה מולה: ההסדר שהיה עד היום בנושא של עיכוב בתשלום אגרה, היה הסדר שדיבר רק על עליית המדד הרגילה שהיתה.
שלמה מולה: זאת אומרת, שאם אדם לא שילם את האגרה השנתית במועד, שעל-פי החוק, זה 31 בינואר מידי שנה, הוא היה אמור לשלם.
שלמה מולה: בהתחלה לא היתה בכלל הצמדה ולא כלום, והיה אמור לשלם את זה, נניח באיחור של שנה, ולתת את האגרה שתהיה נהוגה באותה עת.
שלמה מולה: סברנו שלא מתאים שיהיה דבר כזה וניסו אז לאתר מה קיים במקצועות אחרים, ולכן לקחו את הדגם של מועצת רואי חשבון, שיש לו דמיון - - -
דוד רותם: בוא נאמר ככה, שלטון החוק הוא דבר מאוד חשוב, רק שהחוק צריך שיהיה לו גם שכל.
דוד רותם: אם אני אשלם את זה עד 31 במרץ, אני אשלם 10%.
דוד רותם: אם אני אשלם את זה בין 1 באפריל ל-30 בספטמבר, זה יהיה 50%.
דוד רותם: אם זה בין 30 בספטמבר לבין 31 בדצמבר, זה יהיה 100%.
דוד רותם: אתם מבינים שהקפיצה הזאת בעשרות אחוזים היא חסרת שכל לחלוטין?
דוד רותם: בוא נגיד שאני לא אשלם את האגרה בכלל, מה יקרה?
דוד רותם: מה תעשו, תיקחו לי את האוטו?
דוד רותם: לא, אתם מקסימום יכולים להגיש נגדי תביעה, כמו בלשכת עורכי-הדין, נכון?
דוד רותם: מה בית המשפט יחייב?
שלמה מולה: קובע החוק שב - - -
אייל אביטל: שלום אדוני, סליחה על האיחור.
דוד רותם: בוא נאמר שיש לך עוד 4 דקות, ואז אתה הולך בכלל.
אייל אביטל: אני מתנצל, מודה.
דוד רותם: מודה זה לא עוזר לי.
דוד רותם: אצלי בדרך כלל מודה זה גם מי שעוזב.
דוד רותם: ב-10:30 יש ישיבה אחרת, חשבנו שנגמור את בחצי שעה.
דוד רותם: אין דבר כזה של 100% ריבית.
שלמה מולה: זה החוק, אני רק אגיד שקובע החוק שאם האגרה לא שולמה עד מרץ שנה אחרי, הרישיון מותלה.
שלמה מולה: למעשה אסור לעסוק במקצוע שנה ושלושה חודשים אחרי.
שלמה מולה: יחד עם זאת, זו לא סנקציה שדומה לקנס כי היא יכולה להביא למצב שאדם לא שילם את האגרה של שנה לפני, אבל הוא ישלם את האגרה של השנה העוקבת.
דוד רותם: הבנתי, אדם לא שילם את האגרה, אז יש שתי אפשרויות: או שתגיש נגדו תביעה ובית המשפט ייתן לכם את המקובל – ריבית והצמדה.
דוד רותם: אבל שנטיל עליו 100% ריבית, זה לא קיים בעולם.
דוד רותם: גם אם זה קיים אצל רואי החשבון, אז צריך לבטל גם אצלם.
נעמה מנחמי: אגב, לדוגמא, אם ניקח את תקנות פיקוח על עסקי ביטוח אגרות, שם ריבית הפיגורים היא 3% לשנה, כמובן בתוספת ההצמדה, שברור שמוסיפים.
נעמה מנחמי: אני חייבת להגיד שקצת מוזר באמת 100% ריבית.
נעמה מנחמי: אני לא מכירה את זה בעוד מקומות, למעט מה שציינתם.
נעמה מנחמי: אני מניחה שזה נכון, אבל אם נמצא לנו רק מקום אחד כזה, שהפער לעומת התקנות של עסקי ביטוח, לדוגמא, הוא בין 3% ל-100%, אז נראה לי שזה פער שצריך להסביר אותו.
שלמה מולה: אני אגיד לך מה, אנחנו עדכנו בתקופה שאנשים לא נותנים את האגרה במועד.
שלמה מולה: בדקתי את זה גם לקראת הדיון הזה.
שלמה מולה: למשל 2011, נכון להיום, שאנחנו כבר בסוף השנה, 20% לא שילמו את האגרה, אני מדבר מתוך הפעילים.
שלמה מולה: יחד עם זאת, חשבנו שצריך להיות משהו שונה ממה שהיה לפני זה, לפני זה לא היה הסדר של - - אני לא חושב שאפשר - - -
דוד רותם: אז אתה הולך מ-0% ל-100% ריבית.
שלמה מולה: מה שאני מנסה להגיד, שכל הסדר שיהיה בהקשר הזה מקובל עלינו; כי אם ההסדר של מועצת רואי חשבון הוא הסדר שנראה לא סביר, אז כל הסדר הצמדה אחר שייקבע, וכן נראה סביר - אנחנו נקבל אותו, כל עוד הוא שונה ממה שיש היום, שעדיין יהיה בו כדי להרתיע ולגרום לאנשים לשלם את האגרה במועד.
דוד רותם: שום דבר לא גורם לאנשים לשלם, כי עובדה היא שאתה אומר לי ש-20% לא שילמו.
קריאה: כי היום - - -
דוד רותם: לא חשוב, אבל הם לא יכולים לעבוד במקצוע עוד מעט.
כרמית יוליס: לא, החוק קובע שרק אם הם לא שילמו עד לתאריך מסוים בשנה אחר-כך, רק אז הרישיון שלהם מותלה.
כרמית יוליס: שזה כנראה דבר לא מספיק מרתיע, ומבחינה כלכלית, זה לא פוגע להם בכיס, כי היום אין שום כלל בהקשר הזה.
כרמית יוליס: זה ההסדר שאנחנו הצענו, שהוא משהו שבאמת פוגע מאוד בכיס, ככל שאתה לא משלם, חוץ ממה שהחוק קובע, שאפשר להתלות את הרישיון.
דוד רותם: מה קורה ברישיון נהיגה, אם לא שילמתי אותו בזמן?
דוד רותם: רישיון הנהיגה פוקע?
כרמית יוליס: הוא פוקע.
דוד רותם: הוא פוקע?
שלמה מולה: אסור לנהוג.
דוד רותם: אסור לנהוג.
דוד רותם: ואז, כשאני משלם אותו, בא אחרי כמה חודשים, אני משלם 100% ריבית לשנה?
כרמית יוליס: אין לי מושג, אני לא יודעת.
דוד רותם: לא, הבנתי.
כרמית יוליס: אין לי מושג.
נסים עוג'ר: אפשר לשאול שאלה, ברשותך?
נסים עוג'ר: זה לא פוגע בחופש העיסוק, אם ברגע שאני לא משלם אגרה, נמנע ממני בגלל אגרה מסוימת, לעסוק במקצוע?
דוד רותם: כאשר יש רישוי – כל רישוי לעיסוקים, הם יכולים להיחשב כפגיעה בחופש העיסוק - - -
נעמה מנחמי: אבל הם לתכלית ראויה, ובמידה שאינה עולה על הנדרש.
דוד רותם: אבל הם לתכלית - - כן.
אייל אביטל: אדוני, אני רק אציין שבהכירי את מערכת הבריאות, מרבית האנשים שלא משלמים את רישיון הנהיגה, מעורבים בעניינים שקשורים לכך שביטלו את רישיון הנהיגה שלהם או שהיו להם דברים היו יכולים לגרום לכך שיפסלו אותם מבחינה בריאותית.
אייל אביטל: לא?
דוד רותם: אתה לא יודע, אתה מקבל את רישיון הנהיגה שלך, כמו שאתה מקבל את אגרת הטלוויזיה שלך – הם מגיעים אליך הביתה, אתה שם אותם באיזשהו מקום ושוכח לשלם.
דוד רותם: נזכרת אחרי חצי שנה, כי תפס אותך שוטר ואומר לך: אתה נוסע בלי רישיון.
דוד רותם: אתה אומר לו: אוי, טעות שלי, רץ הביתה והולך לחפש את זה.
דוד רותם: אתה בא לשלם, אז אתה משלם 100%?
דוד רותם: אתה מדבר פה על-כך שאם שילמתי את זה אחרי תשעה חודשים, אני אשלם 100% ריבית.
אייל אביטל: אני מבין מה אומר.
דוד רותם: אין דבר כזה, זה לא סביר.
דוד רותם: עכשיו תגיד לי, איך הגעתם ל-382 שקל?
דוד רותם: תתחיל ללכת מההתחלה.
אייל אביטל: אני אתחיל להסביר מהתחלה?
אייל אביטל: אוקיי.
דוד רותם: איך קוראים לך?
דוד רותם: תגיד לפרוטוקול.
אייל אביטל: אני אגיד לפרוטוקול את התפקיד שלי, אני מנהל אגף תכנון, תקצוב וארגון של משרד המשפטים.
אייל אביטל: דורית ואג: יש לך גם שם, כי אתה לא רשום.
דוד רותם: קוראים לי אייל אביטל.
אייל אביטל: אני כן רשום הפעם, לדעתי.
דוד רותם: הוא רשום.
אייל אביטל: קוראים לי אייל אביטל, אני מנהל אגף תכנון, תקצוב וארגון במשרד המשפטים.
אייל אביטל: אדוני, כפי שאתה יודע, הדבר היחיד שמעניין אותי זה לא בהכרח אם אנחנו מכסים את ההוצאות, אלא אם אנחנו לא נמצאים בפשיטת רגל בשיטה הנהוגה.
אייל אביטל: אני רוצה לפרט בפני הוועדה נתונים – שאנחנו נעביר אותם בצורה מסודרת וכתובה, לבקשתך, לאחר מכן, ככל הנדרש – שהם גם מקובלים על-ידי חשבת משרד המשפטים.
אייל אביטל: הם רשומים במערכת התפעולית של הממשלה, שנקראת "מרכבה".
אייל אביטל: הנתונים האלה הם ברי בדיקה.
אייל אביטל: הם לא הומצאו לצורך הוועדה הזאת, אלא נשלפו מתוך המערכות לצורך הידיעה כמה עולה ההפעלה של הפעילות של מועצת השמאים עבור השירות שהם נותנים לציבור השמאים.
אייל אביטל: מהנתונים שאנחנו דלינו – ואפילו הפתיעו אותי, כי ביום-יום אין לנו אינטרס לדעת במדויק את העלות, בעיקר בגלל השיטה הנפוצה בממשלה של סבסוד צולב של הוצאות שוטפות.
אייל אביטל: אז לצורך הבירור הזה גם אגף מערכות מידע, גם חשבת המשרד, וגם גופים שונים בתוך המשרד, עזרו לנו לאסוף את הנתונים ולהצליב אותם, גם כדי שחלילה, לא נטען בפניך נתונים מוגזמים.
אייל אביטל: מהנתונים שעולים לפנינו, סך הכול ההכנסות של מועצת השמאים מכלל האגרות שלהם לפי השיטה הנהוגה עד היום הם כשני מיליון שקלים.
אייל אביטל: במדויק 1,976 אלפי שקלים חדשים, אבל שני מיליון שקלים זה מספיק טוב.
אייל אביטל: ההוצאות של מועצת השמאים, שכוללות בעיקר – אני הפרדתי החוצה את ההוצאות של שכר עובדי מדינה, אנחנו לוקחים על עצמנו – ההוצאות של מיקור חוץ, שזה בעיקר כוח האדם שמבצע את כל האופרציה של כתיבת מבחנים, כתיבת שאלות למבחנים, כל התהליך של המועצה – שהיא סוּבֶרֶנִית, כידוע לנו, כל התהליך של הבדיקה של המבחנים והעררים.
אייל אביטל: מיקור החוץ הזה עולה למשרד 1,858 אלפי שקלים חדשים לשנה.
אייל אביטל: היקף המחשוב, שזה כל התשתיות רק של מועצת שמאי המקרקעין – ופה נהגתי בשיטה המקלה, כי לדעתי החלק היחסי שלהם הוא גדול יותר, אבל בגלל שזה לא בדוק אני לא רוצה להגיד את זה – זה 1,750 אלפי שקלים חדשים.
אייל אביטל: תפעול שוטף – שהוא בעיני נמוך, אבל בגלל שזה מה שרשום במערכת אני לא רוצה לערער על זה – עוד 292 אלפי שקלים חדשים.
אייל אביטל: סך הכול – 3,900 אלפי שקלים חדשים, מול הכנסות של שני מיליון שקלים.
אייל אביטל: אני רוצה להגיד לאדוני שבמסגרת התהליך, כשבדקו את האגרות – לא כל הנתונים עמדו בפני החברים.
אייל אביטל: אבל למען ההגינות, אני לא רוצה שיתקנו את המספרים בהתאם, כי אם היו צריכים לתקן את המספרים, זו היתה העלאה בלתי סבירה מול הציבור.
אייל אביטל: משרד המשפטים ימשיך לסבסד – כשאני אומר "משרד המשפטים", זה לא הכיס הפרטי שלי, זה כסף ציבורי שמחולק לפי סדרי עדיפויות.
אייל אביטל: חלק מסדרי העדיפויות כאן, זה לא לבייש את התהליך שנעשה מולכם, ולכן אני לא מתווכח עם המספרים שנאמרו על-ידם.
אייל אביטל: אני רק יכול להגיד שלגבי הנושא של ההבדל בין שמאי מתחיל לשמאי - - -
דוד רותם: לא, זה בסדר גמור.
אייל אביטל: אז אנחנו, בלי נדר - - -
דוד רותם: - - - ההבדל הוא רק - - -
אייל אביטל: - - - כשמסתכלים על אוכלוסיית עורכי הדין - - -
דוד רותם: זה בסדר גמור, שמתחיל משלם פחות וותיק משלם - - -
אייל אביטל: זה גם ראוי, נכון.
אייל אביטל: אנחנו ראינו את זה גם כשבדקנו את האגרות שקשורות לעורכי דין זרים, והיחס הזה כשהם יותר מבוססים.
אייל אביטל: אני רק יכול להגיד שההשפעה למעשה בפועל – ואני גם לא רוצה, חלילה, להסתכל בכיסם של השמאים – היא השפעה של כשקל ליום עבודה, למעט שישי-שבת.
אייל אביטל: אנחנו כמובן, לא עובדים בשישי-שבת, גם השמאים.
דוד רותם: תתחילו לעבוד ראשון-שני-שלישי-רביעי-חמישי, אחר-כך נדבר על שישי-שבת.
אייל אביטל: זה גם נכון.
אייל אביטל: אתה צודק.
אייל אביטל: אבל אנחנו פתוחים לדיון.
אייל אביטל: אני חושב שמבחינת האגרה שמדברת על הנושא של ערר, על בדיקה, אומר לך מראש: היחס הוא אפילו יותר גרוע.
אייל אביטל: העלות בפועל היא של 559 שקלים לכל בדיקה כזאת.
אייל אביטל: אבל שוב, אני לא מתווכח עם התהליך שעשו כאן, כי יש גם אינטרס לכבד את הסטודנטים - - -
דוד רותם: מכיוון שהייעוץ המשפטי שלי - -
אייל אביטל: ואת השמאים.
דוד רותם: - - ביקש את התחשיבים, רק אמרו לו: אנחנו לא ניתן לך את התחשיבים, אנחנו נגיד את הכול בוועדה - - -
אייל אביטל: לא, לא.
אייל אביטל: אדוני, אני מתנצל, היתה פה תקלה, אני רוצה שירשם בפרוטוקול.
אייל אביטל: היתה פה תקלה שיד ימין ויד שמאל לא שוחחו.
דוד רותם: בוא נאמר ככה - -
אייל אביטל: אני מתנצל על כך, ואני אחראי להעביר - -
דוד רותם: - - מה אתה?
אייל אביטל: - - את הנתונים - -
דוד רותם: - - אני רוצה להבין, אתה יד ימין או יד שמאל?
אייל אביטל: - - ולחתום עליהם.
אייל אביטל: אני לא יודע.
אייל אביטל: אני שמאלי, איטר יד ימינו, אז לא אכפת לי להיות שמאלי.
דוד רותם: הבנתי, אז אתה יד שמאל.
דוד רותם: יד ימין לא יודעת אף פעם מה שהיא עושה.
אייל אביטל: אז זה בסדר.
אייל אביטל: אני מתחייב להעביר - -
דוד רותם: אני מבקש להעביר את כל הנתונים.
אייל אביטל: - - את כל הנתונים.
דוד רותם: ואז אנחנו נקיים עוד פעם ישיבה.
אייל אביטל: בסדר גמור.
דוד רותם: ואתה תגיע בזמן בפעם הבאה.
אייל אביטל: אני אגיע בזמן.
נעמה מנחמי: באותה הזדמנות, אפשר לציין כמה נתונים לגבי עררים.
נעמה מנחמי: כלומר, כמה עררים מוגשים, מה אחוז הנבחנים שמגישים עררים, כמה מהעררים מתקבלים, מה אתם מתכוונים לעשות עם עררים שהתקבלו, האם יהיה החזר אגרה במקרים כאלה?
נעמה מנחמי: לא הצלחנו להבין.
אייל אביטל: אוקיי, בסדר גמור.
דוד רותם: תודה לכם רבותי.
אייל אביטל: תודה רבה.
נעמה מנחמי: וגם כמה נבחנים היו בשנתיים – שלוש האחרונות.
דוד רותם: בכלל, אני אגיד לך משהו, אני חושב שעל עררים לא צריך לקחת כסף.
דוד רותם: אתה מבין, לשכת עורכי הדין היתה הופכת להיות לשכה עשירה מאוד אם כל מי שמערער על הבחינות היה צריך לשלם אגרה.
דוד רותם: ואז יש גם סיבה למה לא לקבל את העררים.
אייל אביטל: אדוני, אני מקווה שאני אצליח לשכנע אותך שברגע שאני מבקש כ-40% מעלות הערר עצמו, אני חושב שזה ראוי גם מבחינת ה - - -
דוד רותם: לשכת השמאים היא לשכה וולונטרית?
אייל אביטל: מועצת שמאי מקרקעין?
אייל אביטל: זה על-פי חוק.
אייל אביטל: הלשכה היא לא וולונטרית
אוהד דנוס: הלשכה וולונטרית, היא כאן.
אוהד דנוס: אדוני, אני כאן.
דוד רותם: הלשכה היא וולונטרית?
אוהד דנוס: כן.
שלמה מולה: המועצה לא.
שלמה מולה: אתה יכול להיות רשום בפנקס ולעבוד בתור שמאי בלי שאתה חבר לשכה.
אוהד דנוס: אנחנו באותו פורמט של לשכת רואי החשבון.
דוד רותם: צהרים טובים, אני פותח את ישיבת הוועדה בנושא: תקנות חובת המכרזים (תיקון) (תיקון), התשע"ב-2011.
גבי שוחט: ברשותך, היועצים המשפטיים של משרד האוצר ממש כאן בכניסה.
דוד רותם: אין יועצים משפטיים?
דוד רותם: אפשר לגמור את הדיון הרבה יותר מהר.
גבי שוחט: אני המתמחה שלהם.
דוד רותם: אתה המתמחה?
דוד רותם: אתה יכול לגמור את הדיון הרבה יותר מהר, תאמין לי.
דוד רותם: תקנות חובת מכרזים (תיקון) (תיקון), התשע"ב-2011.
דוד רותם: יש לנו פה שני סטים של תקנות, אני אלך לסט השני, אותו סט שמדבר על המיזמים המשותפים שמורידים את חצי המיליון ומאריכים את התקופה לעוד שנתיים, את הוראת השעה.
אלעזר שטרן: לא, הוראת שעה זה משהו אחר.
דוד רותם: לא, יש גם פה את הוראת השעה.
דוד רותם: עשיתי לפני שנה הוראת שעה על העניין הזה.
אלעזר שטרן: נכון, עכשיו רוצים שזה יהיה קבוע.
דוד רותם: אז עכשיו מבטלים את זה מהוראת שעה והופכים את זה להוראה קבועה.
גבי שוחט: שיהיה קבוע, כן.
דוד רותם: תקנה מצוינת, אין שום ספק בכלל, אז אם יש מישהו שמתנגד רק שיגיד לי.
דוד רותם: אין אף אחד שמתנגד אז - - -
גבי שוחט: שמה?
גבי שוחט: להתנגדות של מה?
גבי שוחט: של שנתיים?
גבי שוחט: של הוראת השעה?
דוד רותם: לא, הוראת שעה הופכת להיות הוראה קבועה.
אלעזר שטרן: לגבי המיזם המשותף, לגבי 3(30), המיזם המשותף.
ברוך לוברט: לא, אדוני.
ברוך לוברט: אנחנו הבנו שאנחנו מבקשים לבוא לוועדה לאיזושהי תקופת ביניים עד שנוכל לדון בתיקון הרחב של תקנות המכרזים.
דוד רותם: אני לא מדבר על תיקון רחב.
דוד רותם: יש פה שני סטים של תקנות שהעברתם אלי.
ברוך לוברט: נכון, זה התיקון הרחב.
דוד רותם: זה לא התיקון הרחב, זה תיקון מצומצם מאוד.
אלעזר שטרן: בתיקון הרחב יש את הסעיף שביקשתם לדון בו, סעיף 3(30).
דוד רותם: בפסקה 30 ברישה, במקום שפורסמה הודעה, במקום - - - ההתקשרות נעשתה עם מי שתורם ממקורותיו סכום שאינו נמוך ממחצית עלות ביצוע המיזם.
אלעזר שטרן: זה בעצם לקבוע את הוראת השעה כהוראת קבע.
אלעזר שטרן: זה חלק מהמשמעות.
ברוך לוברט: זה חלק מהתיקון הרחב שאנחנו באים אתו כאן לוועדה היום.
ברוך לוברט: הבנו שהוועדה לא תוכל לדון בתיקון הרחב ולכן מה שדיברתי עם היועצת המשפטית - - -
דוד רותם: לא בתיקון הרחב, אבל בסעיף הזה אני רוצה לדון.
ברוך לוברט: אוקיי, אז אנחנו מבקשים להאריך את הוראת השעה לגבי נושא 3(30) בשלושה חודשים נוספים, עד שנוכל לדון - - -
דוד רותם: אתם לוקחים סיכון, כי אם לא יהיה לי זמן לדון בזה בשלושה חודשים האחרונים, אתם תעמדו על הראש ולא תהיה לכם תקנה כזאת, אתה מבין?
דוד רותם: אי אפשר לשחק משחקים.
דוד רותם: יש פה תקנות, ביקשתם הוראה מסוימת, אני מקבל אותה ומאשר אותה.
אלעזר שטרן: אבל התוכן הוא גם אותו תוכן.
דוד רותם: במסגרת התיקון הרחב – אחר כך נדון בכל היתר.
ברוך לוברט: לא, גם לגבי התקנה הזו.
ברוך לוברט: צריך להבין שהתקנה 3(30) הרי מפנה לתקנה 3ב, זאת אומרת שאי אפשר לדון רק בתקנה 3(30).
ברוך לוברט: בעמודים הבאים באותו תיקון אתם רואים גם תיקון לתקנה 3ב שהיא בחינת קיומם של מיזמים משותפים.
ברוך לוברט: התקנה הזאת מפנה לתקנה 3ב, זאת אומרת שאי אפשר לדון בה בנפרד.
ברוך לוברט: מה שאנחנו מציעים כרגע הוא גם לדון הארכה להוראת השעה, גם לגבי ועדות הפטור המשרדיות וגם לגבי 3(30), בשלושה חודשים.
דוד רותם: אין לי בקשה כזו.
דוד רותם: שר האוצר צריך לשלוח לי מכתב עם אישור של התייעצות, ואז אני יכול לעשות את זה.
דוד רותם: אין לי דבר כזה.
דוד רותם: יש לי את התקנות האלה שהוא הגיש, שאותן אני מוכן לאשר, את הסעיף שבהן.
אלעזר שטרן: הבעיה היא שאז הוראת השעה תפקע בדצמבר.
דוד רותם: היא תפקע בדצמבר – היא תפקע בדצמבר.
דוד רותם: אז תהיה להם בעיה.
אלעזר שטרן: לא, תהיה למגזר השלישי בעיה.
דוד רותם: בסדר, אז תהיה בעיה.
דוד רותם: אני לא מבין מה הרעיון, אם אתם כותבים בתקנות שאתם מבקשים לעשות את זה ויש לי זמן לדון בזה עכשיו, אני אאשר את זה.
דוד רותם: אתם לא רוצים שאני אאשר את זה?
דוד רותם: תגידו לי שאתם לא רוצים שאני אאשר את זה, אני לא אאשר את זה.
ברוך לוברט: אנחנו באים כחלק מחבילה כוללת, ולכן, לפי מה שדיברתי עם היועצת המשפטית של הוועדה - -
דוד רותם: אז היא תצביע אתך, בסדר?
דוד רותם: אז תדבר עם היועצת המשפטית של הוועדה.
ברוך לוברט: - - זה מה שסיכמנו, אני מביא את זה בפני הוועדה.
דוד רותם: אני לא יודע מה שסיכמתם, את המועדים אני קובע ואני לא מתחייב לקבוע לכם את התקנות האלה לא בחודש הקרוב, לא בעוד חודשיים ולא בעוד שלושה חודשים.
דוד רותם: אם אתם רוצים שאני אאשר לכם את זה עכשיו, אני מוכן לאשר את זה.
דוד רותם: אם אתם לא רוצים, אני לא אאשר את זה, אין שום בעיה.
דוד רותם: שמתי אותם בצד, לא אישרתי.
דוד רותם: קיבלתם את הצ'אנס, אתם מוותרים עליו, תיקחו אותו.
אלעזר שטרן: אפשר להציע הצעה?
גבי שוחט: אם יורשה לי, אדוני היושב-ראש, לא הבנו מדוע תקנה 3(30) צריכה להיות בנפרד כרגע.
דוד רותם: תקנה 3(30) צריכה להיות בנפרד כי אחרת היא פוקעת לכם בסוף השנה, 31 בדצמבר.
גבי שוחט: בסדר, יש לנו לא מעט נושאים שגם כן תוקעים אותנו במערכת.
דוד רותם: זה – שתהיו לי בריאים.
דוד רותם: אבל מכיוון ש-3(30) זו תקנה שמעניינת אותי ואני כל שנה דואג שיאריכו אותה כהוראת שעה, אז עכשיו קיבלתם שכל ואמרתם: לא צריך את זה כהוראת שעה, אנחנו מבטלים, חוזרים למצב שהיה לפני התיקון לתיקון.
דוד רותם: אז עכשיו אתם לא רוצים לחזור בכם, אז לא תחזרו בכם.
דוד רותם: יבוא המגזר השלישי בסוף החודש ויגיד: עכשיו סידרתם אותנו כי אי אפשר להמשיך פרויקטים ואתם תרוצו כמו מסוממים, אני אומר לכם, כמו עכברים בתוך גלגל אתם תרוצו כדי שאני אאריך את הוראת השעה.
דוד רותם: אני כבר מודיע לכם, אני לא אעשה את זה.
אלעזר שטרן: אפשר פשוט להציע הצעה?
אלעזר שטרן: במסגרת הזו אנחנו נהפוך את מה שהיה להוראת שעה להוראת קבע וכשנדון בנושא – כמו המצב היום – פשוט להקפיא את המצב היום, בלי שלושה חודשים.
גבי שוחט: אבל אפשר להקפיא את המצב גם בשלושה חודשים.
אלעזר שטרן: לא, להקפיא את זה ואז כשנדון בנושא בסט הכללי של התקנות פשוט נתקן בחזרה ונוסיף את התיקון של 3ב וכולי.
גבי שוחט: אין בעיה.
גבי שוחט: אני חושב שבכל זאת, אחרי העבודה שנעשתה פה במהלך השנתיים – עבודה מרוכזת ומאומצת שגם כללה התייחסות לגבי 3(30) וכשגיבשנו את ההצעה, גיבשנו עם כל הגופים הנוגעים בדבר – אני חושב שראוי שתהיה התייחסות כוללת לגבי מגוון ההצעות שהבאנו לכאן.
דוד רותם: אתם הכנסתם את תקנה 3(30) לתוך התקנות האלה ואני רוצה לאשר אותה, אבל אתם לא רוצים שאני אאשר אותה, רק תגידו לי שאתם לא רוצים.
גבי שוחט: לא, אבל זה לא כן ולא.
דוד רותם: סליחה, אל תגיד לי מה כן ומה לא.
דוד רותם: אני אומר איך כן ולא.
דוד רותם: רק תגיד, אדוני האוצר, שאתה לא רוצה שאני אאשר את זה.
ברוך לוברט: בדיון שהתקיים אצל החשבת הכללית ביקשנו - - -
דוד רותם: האם אדוני מבקש ממני לאשר את תקנה 3(30) או לא?
ברוך לוברט: הוראת קבע?
גבי שוחט: אבל אנחנו יכולים לבקש - - -
דוד רותם: סליחה, אתה יכול לבקש מה שאתה רוצה.
דוד רותם: אני שאלתי שאלה, אני רוצה עליה תשובה.
גבי שוחט: אבל אפשר לבקש גם להאריך את זה בשישה חודשים לפחות - -
דוד רותם: אפשר לבקש מה שרוצים - - -
גבי שוחט: - - אם שישה חודשים זה פרק הזמן שהוועדה תדון, אני חושב שאין לנו - - -
דוד רותם: אין שום בעיה, אפשר לבקש, אני צריך להחליט.
גבי שוחט: אז אנחנו מבקשים שזה יהיה שישה חודשים.
דוד רותם: אני שואל אתכם: האם רוצים שאני אדון בזה כהוראת קבע או לא רוצים?
ברוך לוברט: אנחנו מבקשים שהוועדה תדון בכך להאריך את הוראת השעה בשישה חודשים.
דוד רותם: טוב, אין דיון כזה.
דוד רותם: נעבור לסט השני של התקנות.
אלעזר שטרן: האם אין אפשרות שנעגן את הוראת השעה כהוראת קבע – כמו המצב עכשיו, הרי הוראת השעה קיימת היום – וכשנבוא לדון בתקנות הכלליות נתקן את זה בהתאם?
ברוך לוברט: שוב, מעבר לזה שהתיקון המוצע הוא חלק ממכלול, מסל של צעדים, גם ההוראה הספציפית הזו מפנה לתקנה 3ב, שגם אותה אנחנו מבקשים לשנות בתיקון הקבוע.
אלעזר שטרן: הוראת השעה היום קיימת.
ברוך לוברט: נכון.
אלעזר שטרן: יש בעיה כרגע, כמו שהיא, לצלם אותה?
ברוך לוברט: כן, מבחינתנו קיימת בעיה.
ברוך לוברט: לכן אנחנו מציעים, כמו שתראה בהמשך התיקון - - -
גבי שוחט: התוקף של הוראת השעה יפוג ב-31 לחודש.
דוד רותם: אז היא תפוג.
גבי שוחט: אז מה הבעיה להאריך?
גבי שוחט: לא הבנתי.
דוד רותם: לא הבנת מה הבעיה?
גבי שוחט: מה הבעיה להאריך?
גבי שוחט: אני אומר, מה הבעיה להאריך?
גבי שוחט: משרד האוצר.
דוד רותם: מאיזה אגף?
גבי שוחט: החשב הכללי.