GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גליה ניצני: אני מדברת על זה שההליך יהיה הוגן במובן שאם לאדם בגלל המצב הרפואי שלו יש פגם ביכולת שלו לטעון לעצמו, שיהיה שוויון בין הצדדים.
גליה ניצני: המדינה מיוצגת תמיד על ידי פרקליט מיומן מפרקליטות המדינה.
גליה ניצני: האסיר מגיע לדיונים האלה – אגב, בכלל, לא רק לגבי שחרור מטעמים רפואיים – כשהוא לא מיוצג.
גליה ניצני: לגבי אסיר שהוא חולה – מדובר במצבים קיצוניים כמו אסיר דמנטי, אבל גם במצבים שהם פחותים מכך שהוא מספיק חולה כדי להגיש בקשה לוועדת שחרורים לשחרור מטעמים רפואיים - אנחנו חושבים שראוי שיהיה סנגור שיהיה לו לפה כדי לאזן את יחסי הכוחות.
גליה ניצני: הוא בוודאי לא מסוגל לקרוא ולהבין.
גליה ניצני: .
אורי מקלב: אני רואה שהנושאים.
אורי מקלב: לא כל כך מובנים.
דוד רותם: אתה מתחיל להיות סנגור ממונה מטעם הסנגוריה.
אורי מקלב: ראיתי סנגורים לשעבר שמצליחים.
אורי מקלב: אני אומר מקרה הפוך.
אורי מקלב: יכולה להיות טענה של בני משפחתו של אותו אסיר שימיו ספורים, אבל השב"ס לא רואה את המצב.
אורי מקלב: זה צריך להיות הפוך, שהם דורשים לקיים דיון.
אורי מקלב: באה הסנגוריה הציבורית או מישהו שבא מבחוץ ורוצה לייצג את אותו חולה, את אותו אסיר, ואומר: למה אתם לא משחררים אותו?
אורי מקלב: הוא כן עונה להגדרה הזאת של ימיו ספורים, או שהוא חולה מאוד.
אורי מקלב: יכולה להיות עמדה אחרת של השב"ס.
אורי מקלב: יש גם זכות טענה.
אורי מקלב: זה לא רק שבא השב"ס או מישהו ואומר: אני רוצה לשחרר אותו ..
אורי מקלב: אומר: מה אתם מתערבים?
אורי מקלב: למה אתם עכשיו מקשים את ההליכים?
אורי מקלב: נעשה את זה מהר, אתם רק מפריעים לתהליך.
אורי מקלב: זאת ההגדרה.
אורי מקלב: החוק אומר שחולה שנמצא במצב כזה זכותו להשתחרר, או יש מצב שאפשר לבקש את השחרור.
אורי מקלב: יכולה להיות מחלוקת על אחד כזה.
אורי מקלב: יש כאלה שימיהם ספורים והשתחררו בגלל שהם חולים מאוד, אבל הם האריכו ימים הרבה אחר כך.
אורי מקלב: אחרי זה יכולה להיות שאלה אם ירצו להחזיר, לא ירצו להחזיר.
דוד רותם: אתה מבין שעוד יומיים תהיה פה בקשה של נפגע עבירה להיות מיוצג גם על ידי עורך דין.
רותי אלדר: עובדים על זה.
דוד רותם: לא תקבלו את זה.
ענר הלמן: יש לי הצעה שנראה לי תפתור.
ענר הלמן: הבעיה שלהם היא שבשיקול דעת הוועדה למנות סנגור ציבורי.
ענר הלמן: לא כתוב שהאסיר זכאי להיות מיוצג על ידי הסנגוריה הציבורית.
דוד רותם: תנסחי את זה.
דוד רותם: אנחנו נסמיך את נעמה.
נעמה מנחמי: זכאות למינוי סנגור.
דוד רותם: פה זה כמו בכל מקום ממשלתי ראוי.
דוד רותם: ממילא היועצים המשפטיים קובעים.
נעמה מנחמי: אם מסמיכים אותם לכך.
נעמה מנחמי: אנחנו נקבע זכאות למינוי סנגור.
נעמה מנחמי: נבהיר שזה לא יפגע בשחרור אם הוועדה ממילא משחררת.
אבי דיאמנט: יש לנו היום בעיה לסדר אנשים, למשל חולי נפש או אנשים עם בעיות מאוד קשות, במסגרות שישנן בקהילה.
אבי דיאמנט: מסגרות שמיועדות לנושא הזה לא מוכנות לקבל אותם.
אבי דיאמנט: הם טוענים שהם לא יכולים להתמודד עם עבריינים.
אבי דיאמנט: כתוצאה מכך אנחנו נאלצים להקים מסגרת מיוחדת לחולי נפש, למרות שישנן מסגרות כאלה, כמו הוסטלים.
אבי דיאמנט: אם נצטרך להפנות את האנשים האלה למסגרות קיימות שישנן בקהילה, המסגרות יסרבו לקבל אותם בגלל שהן יגידו שהן לא יכולות להתמודד עם עבריינים או השד יודע מה..
אבי דיאמנט: אם הוא יהיה במצב שהוא לא יכול לזוז זה משהו אחר, אבל אם הוא יהיה בטיפול לסרטן או בטיפולים רפואיים אחרים ויהיה צריך איזה שהוא מוסד מיוחד ולא יקבלו אותו בגלל הסטיגמה העבריינית וכל הדברים האלה, אנחנו ניתקל בבעיה כי לא נוכל להיעזר במוסדות שקיימים בחברה.
אבי דיאמנט: זאת אחת מהבעיות שאנחנו נתקלים בה עם אנשים חסרי ישע.
נעמה פויכטונגר: הנושא הזה נידון בדיון הקודם.
נעמה פויכטונגר: בניגוד להקשרים שבהם רש"א היום פעילה בכלל לא מדובר פה על אסיר שיוצא למסגרת שבה הוא אמור לתפקד, להשתלב, לעבוד או להשתקם, אלא אסיר שיוצא בשביל לקבל טיפול רפואי בלבד.
נעמה פויכטונגר: כל הנושא של השתלבות חברתית בכלל לא רלוונטי.
נעמה פויכטונגר: ברגע שיש מחויבות של הוועדה לוודא שיש לו מקום שיכול לתת לו טיפול רפואי מתאים, הכוונה היא מקום שאפשר להסדיר בו את הקבלה שלו.
נעמה פויכטונגר: אם אי אפשר להסדיר את הקבלה של האסיר, ממילא אנחנו לא עומדים בקריטריונים.
נעמה מנחמי: (ד1) המזכיר הראשי כמשמעותו בסעיף 34(א), ידווח לשר המשפטים, אחת לשנה, על היקף השימוש בסמכויות הוועדה לפי סעיף זה.
נעמה מנחמי: הגדרה של המזכיר הראשי בהמשך.
נעמה מנחמי: 21א.
נעמה מנחמי: "ביטול שחרור על תנאי של אסיר ששוחרר מטעמים רפואיים.
נעמה מנחמי: הוועדה רשאית לבטל את שחרורו של אסיר ששוחרר על תנאי לפי סעיף 7(א), ולחייבו לשאת מאסר שאורכו כאורך תקופת התנאי בניכוי התקופה שבה היה משוחרר, אם מצאה, לאחר שהובאה לפניה חוות דעת של רופא כהגדרתו בסעיף 7(ה), כי לא מתקיימים עוד לגבי האסיר הטעמים הרפואיים שבשלהם שוחרר.
דוד רותם: פה בטוח שהאסיר צריך להיות מיוצג בדיון כזה.
נעמה פויכטונגר: מכיוון של הצד השני של המטבע לא נראה לי שיש.
ענר הלמן: אמרנו שבדיון לפי סעיף 7 האסיר רשאי להיות מיוצג.
דוד רותם: אני כבר מטייל ברחובות.
דוד רותם: מסתבר שהימים הספורים.
נעמה פויכטונגר: הסעיף הזה משלים את הסעיף שמאפשר לוועדה לקבל מידע רפואי לגבי מצבו של האסיר.
רותי אלדר: השאלה איך תמצא ועדה שמצבו השתפר או השתנה.
דוד רותם: היא קיבלה קודם רשות, לכן היא תקבל פרטים רפואיים.
רותי אלדר: היא קיבלה רשות.
רותי אלדר: כתוב שהיא תוכל לקבל את התיק הרפואי, השאלה אם היא תעקוב אחרי זה.
רותי אלדר: מה חובת המעקב אחרי זה?
דוד רותם: מכיוון שכבר לקחנו בחשבון את שלום הנפגעים ואת שלום הציבור ואת הכל, יהיה מי שידאג להגיד להם: חבר'ה, ההוא בריא כמו שור, תחזירו אותו חזרה.
רותי אלדר: אני לא כל כך בטוחה.
רותי אלדר: היו מקרים - יהושע בן ציון הוא המפורסם בהם - של אנשים שהשתחררו עכב מצב רפואי ובאורח פלא הבריאו וחזרו למסלול חיים.
רותי אלדר: השאלה אם יש חובה על הוועדה לעקוב אחריו.
ענר הלמן: היום זה לא יכול לקרות, כי ימיו ספורים.
נעמה מנחמי: זה לא רק שימיו ספורים.
נעמה מנחמי: 7(א) עוסק גם באנשים שיוצאים לטיפול.
נעמה מנחמי: מה שאפשר לעשות זה להוסיף ב-7(ד1) המוצע שהוא ידווח לשר המשפטים אחת לשנה על היקף השימוש בסמכויות הוועדה לפי סעיף זה, אולי גם על מספר האנשים שמשוחררים מעל פרק זמן מסוים, מעל חצי שנה.
נעמה מנחמי: כך יהיה איזה שהוא מעקב.
נעמה פויכטונגר: מכיוון שמדובר בהגדלת החובה של המזכיר הראשי אני צריכה את הנהלת בתי המשפט.
דוד רותם: רבותיי, עזבו, חבל על הזמן.
דוד רותם: אני מבטיח לכם, מכיוון שאני קצת מכיר את מדינת ישראל, שתמיד יהיה איזה אחד שידאג לדווח שההוא כבר ימיו לא ספורים וצריך להאריך לו את המאסר.
נעמה מנחמי: יכול להיות שאנחנו כן חושבים שהמדינה כגוף לא צריכה להמתין שמישהו יגיע אליה, אלא לעשות בעצמה בדיקה.
נעמה מנחמי: זה עניין של החלטה.
חיים אילוז: זה התפקיד של רש"א.
חיים אילוז: צריך להסדיר שרש"א תפקח.
דוד רותם: אני לא מגדיר שאף אחד יפקח.
דוד רותם: אני לא חושב שמישהו צריך לפקח.
רחלה אראל: עדיין זה שחרור.
רחלה אראל: הוא עדיין אסיר ברישיון.
רחלה אראל: יש אינטרס ציבורי וחברתי שהוא יהיה בפיקוח.
דוד רותם: יהיה מי שידאג.
רותי אלדר: יהיה מי שידאג זאת אמירה מאוד..
דוד רותם: זאת אמירה מאוד..
דוד רותם: כשהיה לי עניין של חוק לשיקום עברייני מין, אז היה מי שדאג לראות איפה הוא גר, לפרסם את זה, לעקוב אחריו.
נעמה מנחמי: אנחנו לא נתנו להם את זה.
דוד רותם: זה שאני לא נתתי זה נכון, אבל הם רצו.
דוד רותם: אני סומך על הנפגעים.
גליה ניצני: רק לעניין העיכוב.
גליה ניצני: האם יובהר שהעיכוב הוא גם לפי תהליכים לפי סעיף 21א בהליכי הביטול בהמשך להערת היושב-ראש?
רותי אלדר: זה פשוט לא יאומן.
רותי אלדר: אנחנו חוזרים לחוק.
רותי אלדר: .
רותי אלדר: שהנפגעים צריכים להשגיח על הפוגעים בהם.
דוד רותם: הנפגעים לא צריכים להשגיח על שום דבר, אבל אתם לא צריכים לדאוג שמישהו אחר ישגיח.
דוד רותם: משום שהשב"ס פועל כדין.
דוד רותם: אם הוא רואה שהוא שיחרר אדם שימיו ספורים ואחר כך מסתבר פתאום שימיו לא ספורים, הוא יודע לעשות את העבודה, את לא צריכה לדאוג להם.
רותי אלדר: אני משוכנעת שהוא יודע לעשות את העבודה, השאלה היא..
רותי אלדר: הוא לא הולך מדלת לדלת.
דוד רותם: את לא צריכה לפקח עליו, הוא יודע לפקח על עצמו.
רותי אלדר: אין לו הוראה כזאת לפקח, אז למה שיפקח?
דוד רותם: הוא יודע שהוא שיחרר אדם שימיו ספורים.
דוד רותם: אם ימיו של האיש לא ספורים הוא צריך להכניס אותו.
דוד רותם: הוא יודע את זה, לא צריך לכתוב לו שהוא צריך לעשות את זה.
נעמה מנחמי: אני רוצה להציע כאן את סעיף 21ב רבתי, של ביטול שחרור על תנאי שניתן על יסוד מידע כוזב.
נעמה מנחמי: ההצעה שלי היא כזו: הוועדה רשאית לבטל את שחרורו של אסיר ששוחרר על תנאי ולחייבו לשאת מאסר שאורכו כאורך תקופת התנאי, אם מצאה, לאחר שניתנה לאסיר ששוחרר הזדמנות לטעון טענותיו, כי שוחרר על תנאי על יסוד מידע כוזב; לא היה האסיר מעורב במסירת המידע הכוזב, רשאית הוועדה לבטל את שחרורו של אסיר ששוחרר על תנאי ולחייבו לשאת מאסר שאורכו כאורך תקופת התנאי, בניכוי התקופה שבה היה משוחרר.
נעמה מנחמי: אם הוא היה מעורב במסירת המידע הכוזב, אז אפשר יהיה גם רטרואקטיבי לתקופה שבה הוא היה משוחרר.
נעמה פויכטונגר: אין לנו בעיה עם העיקרון, יש לנו בעיה עם הניסוח שאומר אם הוא היה מעורב במסירת המידע הכוזב.
נעמה פויכטונגר: זה מאוד אמורפי.
נעמה פויכטונגר: צריך לראות בדיוק מה מידת אחריותו.
נעמה מנחמי: את רוצה לוותר על זה, או להגדיר את זה?
נעמה פויכטונגר: קשה לי ככה על הרגע לחשוב עכשיו על נוסח.
ענר הלמן: צריכים להבין מה זה היה מעורב.
ענר הלמן: להוכיח מעורב ברמה פלילית או לא ברמה פלילית.
ענר הלמן: האסיר הוא זה שהביא את המסמכים.
ענר הלמן: רופא לא..
נעמה מנחמי: לא בהכרח, כי יכול להיות שזה היה האבא של ה..
נעמה פויכטונגר: יכול להיות שמספיק.
דוד רותם: תני לו שיקול דעת.
נעמה מנחמי: לתת לוועדה שיקול דעת?
ענר הלמן: אבל לא לחייב איזה שהם תנאים ראיתיים.
נעמה מנחמי: זאת אומרת שאני מורידה את הסיפא שתחילתה במילים: "לא היה אסיר מעורב.
נעמה מנחמי: ."
דוד רותם: כן, אבל את צריכה להוסיף את המילים: "אם מצאה לאחר שניתנה לאסיר ששוחרר אפשרות לטעון טענותיו".
נעמה פויכטונגר: נעמה, הכוונה היא שזה יחול לגבי כל השחרורים מטעמים רפואיים?
ענר הלמן: את מדברת רק על שחרורים מטעמים רפואיים, נכון?
נעמה מנחמי: כרגע כתבתי את זה כסעיף כללי.
נעמה מנחמי: אם אתם רוצים לסייג את זה רק לטעמים רפואיים אז אפשר.
נעמה פויכטונגר: אם זה כך זה אמור להיות לפי סעיף 7(א) או 7(ב).
נעמה מנחמי: זה מופיע כ-21ב.
נעמה מנחמי: אין היום בחוק שום סעיף כזה?
ענר הלמן: זה נובע מפסק דין שפרה רונן.
ענר הלמן: זה לא מופרך שצריך לעשות סעיף כזה כללי, שמי שקיבל שחרור זה לא משנה אם זה שחרור רגיל או שחרור רפואי.
ענר הלמן: מי ש..
ענר הלמן: לקבל שחרור הוועדה רשאית לבטל.
נעמה מנחמי: השאלה אם זה בטל מלכתחילה, או שזה בטל מאותו היום שהתגלה.
נעמה מנחמי: .?
שלי סבג: מלכתחילה.
נעמה מנחמי: כלומר החזירו אותו לכל התקופה.
דוד רותם: הוספנו את הסעיף בנוסח שהם הציעו, נגמר הסיפור.
נעמה מנחמי: כלומר בלי הסיפא?
גליה ניצני: אני רוצה להעיר משהו בהמשך לדברים שנידונו בישיבה הקודמת.
גליה ניצני: יש קבוצה של אסירים - היא מאוד מצומצמת, אם אני מבינה נכון לפי נתוני השב"ס - שהיא סיעודית ברמות קשות, לא מישהו שהוא נכה בצורה מוגבלת בלבד.
גליה ניצני: נגיד אנשים שהם משותקים מכף רגל עד ראש, אבל מצבם המנטאלי הוא כזה שהם בקשר עם הסביבה.
גליה ניצני: הם מבינים כל מה שקורה, אבל חוץ מאשר למצמץ בריסים הם לא מסוגלים לעשות כלום כי הם משותקים.
גליה ניצני: השב"ס נמצא פה.
גליה ניצני: אני מדברת על אסירים סיעודיים ברמות קשות שהם במודעות לסביבה.
דוד רותם: בקיצור, אין בעיה כזאת.
דוד רותם: אם את לא יודעת כמה כאלה יש אז אין בעיה.
גליה ניצני: אני מניחה שבעיה כזאת בהחלט יכולה להתעורר.
גליה ניצני: אנחנו מדברים פה ברמה העקרונית.
גליה ניצני: אני חושבת שצריכה להיות פה הכרעה ערכית לגבי השאלה אם האנשים האלה ראוי שייכללו בהצעה, כי נכון להיום מי שנכלל בהצעה זה אותם אסירים סיעודיים שהם לא במודעות לסביבה.
דוד רותם: אני מציע שאחרי שנצביע תפנו למשרד המשפטים ותציעו הצעת תיקון נוספת.
דוד רותם: אני לא אכניס את זה בדרך עקיפה לחוק.
גליה ניצני: הנושא הזה נידון בדיונים הפנימיים במשרד המשפטים, אבל עמדתנו נדחתה.
דוד רותם: אם עמדתכם נדחתה אל תבקשו ממני להכניס את זה בדרך האחורית.
נעמה מנחמי: זה לגיטימי לבקש.
נעמה מנחמי: אתה יכול לא להסכים, אבל הם יכולים לבקש.
נעמה פויכטונגר: אני רק מציינת שבמקרים יוצאי דופן שלא נכנסים לחוק, הדלת לבקש חנינה מטעמים הומניטאריים תמיד פתוחה.
נעמה מנחמי: ב-21ב שהוספנו עכשיו אנחנו נוסיף זכאות לייצוג.
דוד רותם: תקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (פרטי רישום שלא יירשמו או שלא יימסר מידע עליהם ועבירות שהרשעה בהן לא תפסיק את תקופות ההתיישנות או המחיקה) (תיקון), התשע"א-2011.
אסנת שלזינגר: לאחרונה התקבל תיקון מספר 63 לחוק השיפוט הצבאי, שבמסגרתו נקבעה רשימת עבירות המבוססות על עבירות שמנויות בתקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (פרטי רישום שלא יירשמו).
אסנת שלזינגר: הן נוספו בעצם לחוק השיפוט הצבאי.
אסנת שלזינגר: בעקבות זאת אנחנו מציעים לבטל את סעיף 1(2) לתקנות המרשם הפלילי ותקנת השבים (פרטי רישום שלא יירשמו).
דוד רותם: יש איזה שהן הערות לזה?
דוד רותם: זה נראה לי מאוד הגיוני.
אסנת שלזינגר: זה בעצם כפילות.
דוד רותם: זה הכל עד שהמחשב יתחיל לדעת מה אנחנו רוצים ממנו.
דוד רותם: רב פקד זהבה לייב, נכון שזה עד שהמערכת של המחשב תפעל כמו שאנחנו רוצים ואפשר יהיה לקבל פרטים?
דוד רותם: אתם מגרדים לי את קצות האצבעות ואת העצבים הנורא רכים בנושא הזה.
רות גורדין: אתם מבקשים לבטל את תקנה 1(2) כולה, על שני סעיפי המשנה שבה?
אסנת שלזינגר: למעשה גם צריך לבטל את סעיף (ב).
רות גורדין: עכשיו השאלה אם תקנת משנה (3) תהפוך ל-(2), או שבמקום תקנת משנה (2) יהיה איזה שהוא פירוט של העבירות בחוק או הפניה לחוק השיפוט הצבאי.
אסנת שלזינגר: אנחנו חושבים שדרך ההפניה יותר ברורה, כי הרציונאל של התקנות הוא שאדם יוכל לפנות לתקנות ולראות את פרטי הרישום שלא יירשמו.
דוד רותם: אם את מפנה אותו לחוק השיפוט הצבאי, אז הוא צריך גם לקנות את החוברת של חוק השיפוט הצבאי.
אסנת שלזינגר: נכון, אבל מצד שני אם נעשה רשימה כפולה של עבירות גם בחוק השיפוט הצבאי וגם כאן, יצטרכו לעשות אותו בשני המקומות.
אסנת שלזינגר: זה יכול ליצור בלבול.
דוד רותם: לאחרונה היה פרסום של מועמדים לשיפוט בבית המשפט העליון.
דוד רותם: התפרסמה רשימה והיה כתוב שזה בנוסף לאלה שפורסמו בקובץ התקנות הזה ואלה שפורסמו בילקוט הפרסומים הזה.
דוד רותם: אם רוצים שיהיה ברור, צריכה להיות רשימה.
דוד רותם: אני פותח את החוברת, קורא את הרשימה ואני יודע מה רוצים.
דוד רותם: אם יהיה תיקון, יהיה צריך לתקן בשני המקומות.
דוד רותם: גם עכשיו אנחנו מתקנים בצ'יק צ'אק את שני המקומות.
אסנת שלזינגר: זה לא עניין מהותי מבחינתנו.
דוד רותם: מבחינתי זה מהותי.
דוד רותם: אם רוצים שזה יהיה מסודר, אז את כל הרשימה בכל אחד מהמקומות.
רות גורדין: צריך איכשהו לנסח את הדבר הזה גם מבחינת מועד התחולה, כי חוק השיפוט הצבאי נכנס לתוקף.
דוד רותם: יש עוד הערות לגבי סעיף התחולה, או שאתם יודעים לנסח אותו?
דוד רותם: חבר הכנסת מקלב, יש לך איזה שהן הערות?
דוד רותם: הצעת חוק החברות הממשלתיות (תיקון – ייצוג הולם של בני העדה הדרוזית), של חבר הכנסת חמד עמאר, חבר הכסת יריב לוין וחבר הכנסת אלכס מילר.
דוד רותם: חבר הכנסת עמאר, אתה מוכן להציג לנו את החוק?
חמד עמאר: בוקר טוב לכולם.
חמד עמאר: הצעת חוק ייצוג הולם לבני העדה הדרוזית בחברות הממשלתיות.
חמד עמאר: אני אתן לכם סקירה קצרה ביותר.
חמד עמאר: העדה הדרוזית מונה כ-120 אלף תושבים בישראל, מחולקים בקרוב ל-16 יישובים.
חמד עמאר: הצעת החוק שלי באה אחרי שעשיתי בדיקה בנושא של העסקת בני העדה הדרוזית בחברות הממשלתיות.
חמד עמאר: ראיתי שמספרם נמוך ביותר יחסית למספרם באוכלוסייה.
חמד עמאר: העדה הדרוזית סובלת מאבטלה גבוהה, אפילו גבוהה מאוד.
חמד עמאר: בקרב נשים זה מגיע כמעט ל-80% אבטלה גלויה ואבטלה סמויה.
חמד עמאר: אנחנו מדברים יותר על אבטלה סמויה כי הנשים הדרוזיות לא הולכות להירשם באבטלה.
חמד עמאר: אין לשכות להרשמה ביישובים.
חמד עמאר: הן צריכות לצאת מחוץ ליישובים.
חמד עמאר: גם בגלל מחסור בתחבורה ציבורית הן מעדיפות לא לצאת להירשם באבטלה.
חמד עמאר: אנחנו מדברים על קרוב ל-80% אבטלה בקרב הנשים.
חמד עמאר: בקרב הגברים מעל 10% אבטלה.
חמד עמאר: לצעירים הדרוזים שנמצאים ביישובים המרוחקים בצפון - גם עכב מחסור באזורי תעשייה - צריכים למצוא מקומות עבודה אחרי השחרור שלהם מהצבא.
חמד עמאר: חלק גדול מהם נשארים בשירות צבאי או מתגייסים למשטרה, למג"ב, לשירות בתי הסוהר.
חמד עמאר: לשאר אנחנו צריכים לדאוג, לאפשר להם להשתלב בחיים הציבוריים ובעבודה בחברות ממשלתיות, על כן באה הצעת החוק.
יריב לוין: אין לי מה להוסיף.
דן אורן: הממשלה תמכה בהצעת החוק.
דן אורן: בעבר היו הצעות חוק ממשלתיות בקשר לאוכלוסייה הערבית, כולל העדה הדרוזית.
דן אורן: כיום, בדברי החקיקה השונים, ההתייחסות היא - למשל בהוראת החוק המרכזית בקשר לחובת ייצוג הולם בשירות המדינה - לכלל האוכלוסייה הערבית, כולל העדה הדרוזית.
דן אורן: לגבי הצעת החוק הזאת שמתמקדת בבני העדה הדרוזית הממשלה תמכה וועדת השרים לענייני חקיקה תמכה.
דן אורן: כמצוות ועדת שרים פעלנו בתיאום עם חבר הכנסת המציע, חבר הכנסת עמאר, עם הצוות שלו ועם הייעוץ המשפטי של הוועדה.
דן אורן: בנייר שהפיצה היועצת המשפטית של הוועדה מופיע הנוסח שתואם בינינו.
דן אורן: הוא מתבסס על תיקון שנעשה ממש לאחרונה בוועדה אחרת - ועדת העלייה והקליטה - לגבי הרחבת חובת הייצוג ההולם לבני העדה האתיופית.
דן אורן: הצעת החוק המקורית שהונחה על שולחן הכנסת וועדת שרים הצביעה עליה דנה בהרחבת חובת הייצוג ההולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות והתאגידים הסטטטוריים.
דן אורן: מה שאני מבין מהמגעים עם חבר הכנסת עמאר ועם הייעוץ המשפטי זה שיש כוונה להוסיף רשויות מקומיות, כלומר חובת ייצוג הולם בקרב עובדי רשויות מקומיות ברשויות מקומיות שבהן אחוז הדרוזים עולה על 10%.
דן אורן: על העניין הזה ועדת שרים לא הצביעה.
דן אורן: ברגע שהבנו שזה עומד על הפרק, הכנסנו להתייעצויות גם את משרד הפנים.
דן אורן: אני לא רואה שהוא פה.
דן אורן: משרד הפנים היה אמור לבדוק את זה.
דן אורן: מבחינת עמדת הממשלה המשרד שאחראי על הרשויות המקומיות תומך בעניין הזה.
דן אורן: אני אומר בזהירות שכנראה הוא תומך, רק לא קיבלנו תשובה סופית ממנו.
דן אורן: לא צריכה להיות בעיה.
דוד רותם: מתי דיברתם עם משרד הפנים?
נעמה מנחמי: הם היו מעורבים.
דן אורן: אחרי שקיימנו ישיבה עם חבר הכנסת עמאר, קיימנו ישיבה נוספת עם היועצת המשפטית של הוועדה.
דן אורן: לישיבה הזאת הוזמנה והגיעה נציגה של משרד הפנים.
דן אורן: היא אמורה להיות בישיבה הזאת.
דן אורן: זה היה לפני שבוע.
דוד רותם: אדוני כבר רוצה תשובה?
דן אורן: היינו אמורים לשמוע מהם.
חמד עמאר: אני יכול להוסיף שני משפטים על שני יישובים בנושא הזה?
דוד רותם: בקריאה שנייה ושלישית תוכל להוסיף מה שתרצה.
חמד עמאר: יש לנו בסך הכל שני יישובים שאנחנו מדברים עליהם.
חמד עמאר: יש את היישוב שפרעם, שיש בו 14% דרוזים, ויש את היישוב ראמה, שיש בו 18% דרוזים.
חמד עמאר: בשפרעם עשיתי בדיקה.
חמד עמאר: ב-7 השנים האחרונות לא הכניסו אפילו עובד דרוזי אחד.
חמד עמאר: בתוך היישוב הכניסו לעבודה בעירייה מעל 70 עובדים.
חמד עמאר: דרוזי אחד לא הכניסו, לכן שקלתי להכניס את הנושא הזה.
חמד עמאר: גם בחוק של העדפה מתקנת לאתיופים שהסתמכתי עליו מופיעות עיריות ורשויות.
חמד עמאר: אנחנו לא מדברים על להרחיב את זה לכל הרשויות.
חמד עמאר: יש בסך הכל שתי רשויות שיכולות לענות על הדרישה הזאת.
דן אורן: משפט אחד משלים.
דן אורן: הסיכום היה עם נציגת משרד הפנים, עו"ד מרגלית בוטרמן, שאם לא נשמע ממנה לפני כן בישיבה הזאת מה עמדת משרד הפנים.
דן אורן: .
דן אורן: אני לא רואה אותה פה.
דוד רותם: היא תגיד את זה כשנדון בשנייה ושלישית.
גונן גומלסקי: אנחנו פועלים כמובן בהתאם להחלטה של ועדת שרים לחקיקה שהחליטה לתמוך בחוק, לכן באנו בדברים יחד עם משרד המשפטים, עם חבר הכנסת עמאר ותיאמנו נוסח של החוק שדומה לנוסח שהתקבל לא מזמן ביחס לקידום של אוכלוסייה אתיופית.
גונן גומלסקי: חשוב לי להגיד שמתן ייצוג הולם למגזרים נוספים באוכלוסייה - אני כרגע לא מתייחס למגזר כזה או אחר - מקשה על פעילות של חברות ממשלתיות ויקשה עוד יותר ככל שהמגזרים ילכו וירבו.
גונן גומלסקי: זה פוגע בתחרותיות של חברות ממשלתיות מול חברות לא ממשלתיות.
גונן גומלסקי: זה עלול גם לפגוע במחיר שהצרכן ישלם על השירותים שהוא מקבל מחברות.
אורי מקלב: תסביר למה זה יפגע.
אורי מקלב: כשמישהו ייצג מגזר זה יהיה פחות טוב?
אורי מקלב: במה זה יפגע?
אורי מקלב: אם יהיה ייצוג למגזרים ויהיו הרבה מגזרים.
דוד רותם: מתי תגישו איזו שהיא הצעת חוק לייצוג הולם לאנשים נורמאליים, לא לאנשים ששייכים לאיזה שהוא מגזר?
אורי מקלב: הם הנורמאליים.
אורי מקלב: המגזרים האלה הם הנורמאליים.
דוד רותם: אתה תיכף תגיש לי הצעת חוק למגזר החרדי, יריב לוין יגיש הצעת חוק למתנחלים וחמד עמאר יגיש לדרוזים.
דוד רותם: אני אגיש יחד עם חמד עמאר גם למשרתים בצה"ל.
דוד רותם: היועצת המשפטית שלי תגיש לגבי נשים.
דוד רותם: בסוף נגיע למצב שגם לאנשים נורמאליים יהיה צריך.
אורי מקלב: אני רוצה להגיד לך שבשונה משאר הדברים שאתה תציג, אם זה מתנחלים, דרוזים.
אורי מקלב: הגעתי לתובנה שיכול להיות טוב שאתם, חמד ויריב, תגישו הצעה לגבי ייצוג לחרדים.
אורי מקלב: כשאני מגיש..
דוד רותם: אני מוכן להגיש איתכם הצעת חוק לגבי.
אורי מקלב: נראה לי שכשתגישו לבד..
דוד רותם: אני מוכן להגיש איתכם הצעת חוק לגבי חרדים בשני מקומות.
דוד רותם: אתה הרי מכיר אותי.
דוד רותם: הם יקבלו ייצוג הולם בצבא ובכל מקום אחר.
אורי מקלב: איפה שהם משרתים.
אורי מקלב: לך יהיה ייצוג איפה שאני משרת, לי יהיה ייצוג הולם איפה שאתה משרת.
דוד רותם: אני לא רוצה ייצוג הולם איפה שאתה משרת.
דוד רותם: אני יודע איפה אתה משרת.
אורי מקלב: אתה לא מוכן לעשות את זה.
אורי מקלב: ודאי שזה קשה.
דוד רותם: ודאי שזה קשה, אני לא רוצה את זה.
אורי מקלב: זה צרכני.
אורי מקלב: מה שאני עושה זה קשה, זה לא קל.
אורי מקלב: הרי אתה יודע מקרוב שזה לא קל איפה שאני משרת.
נעמה מנחמי: אולי אפשר להתייחס דווקא לאופן שבו זה כתוב פה.
נעמה מנחמי: עד היום כתבו כל פעם את האוכלוסייה הערבית באופן כללי.
נאדר אלקאסם: הייתה הצעת חוק לפני כחודש, אם אני לא טועה, שנפלה בוועדת שרים.
נאדר אלקאסם: היא דיברה על הפרדה של העדה הדרוזית מהאוכלוסייה הערבית, על לשנות את סעיף 15א לחוק המינויים מהנוסח של "האוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזים והצ'רקסים", לנוסח: "האוכלוסייה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית".
נאדר אלקאסם: הצעת החוק הזאת לא עברה, ועדת שרים התנגדה.
נאדר אלקאסם: אנחנו מתנגדים להפרדה.
יריב לוין: למה אתם מתנגדים לזה?
דוד רותם: זה אחד הדברים שאתם יכולים להרוג אותי, להוציא אותי להורג באמצע הרחוב ואני לא אבין את העניין הזה.
דוד רותם: יש ועדה מיוחדת לחקר שילוב הערבים.
דוד רותם: הם לא מתעסקים בדרוזים ובצ'רקסים.
נאדר אלקאסם: הוועדה של חבר הכנסת אחמד טיבי.
דוד רותם: אני לא מזכיר שמות של חברי כנסת.
נעמה מנחמי: האם מצבם של הדרוזים קשה יותר באופן יחסי?
נאדר אלקאסם: אנחנו בדקנו.
נאדר אלקאסם: הייתי בקשר עם חבר הכנסת חמד עמאר לגבי הצעת החוק שהוא הגיש.
נאדר אלקאסם: הסברתי לו שמצבם של הדרוזים לפי הנוסח הנוכחי הרבה יותר טוב ממצבם לפי הנוסח החדש שהוא הציע.
נאדר אלקאסם: אני מאמין שהוא קיבל.
נאדר אלקאסם: .
דוד רותם: אני רק לא מבין מה אתם מנסים לעשות.
דוד רותם: אתם מנסים להפוך את הדרוזים והצ'רקסים לערבים?
נאדר אלקאסם: אנחנו לא נכנסים לעניין של ההגדרה אם הם ערבים או לא ערבים.
דוד רותם: אתם בדיוק נכנסים להגדרה.
נאדר אלקאסם: זה החוק.
נאדר אלקאסם: אנחנו אומרים שלפי הנוסח הקיים מצבם מבחינת ייצוג הולם הוא טוב.
נאדר אלקאסם: אנחנו רואים שבתקופה שהנוסח הזה נכנס הייצוג ההולם של הדרוזים והצ'רקסים רק משתפר ועולה.
נאדר אלקאסם: לפי הנתונים שלנו – אפשר לראות את זה בדוחות - המצב של הדרוזים והצ'רקסים ב-4,5 השנים האחרונות רק משתפר יותר ויותר.
נאדר אלקאסם: המספר שלהם במדינה עולה ועולה.
נאדר אלקאסם: אלה דוחות שאנחנו מפרסמים.
יריב לוין: מה זה שייך לנוסח של החוק?
יריב לוין: למה אתם מתנגדים למה שאנחנו ביקשנו לעשות?
נאדר אלקאסם: אני אגיד לך למה אנחנו מתנגדים.
נאדר אלקאסם: אם אנחנו מפרידים את האוכלוסיות, אז גם במשרות שאנחנו מייעדים נצטרך להפריד.
נאדר אלקאסם: אם יש לנו 100 משרות שאמורות להיות מיועדות לאוכלוסייה הזאת, אנחנו נצטרך לעבוד לפי האחוזים של האוכלוסייה.
נאדר אלקאסם: 90% צריכים להיות מיועדים לאוכלוסיה הערבית, 10% מיועדים לדרוזים ולצ'רקסים.
נאדר אלקאסם: 10% מ-100 זה רק 10 משרות.
נאדר אלקאסם: כי אם אני מפריד אותם אני לא יכול.
יריב לוין: למה אתה לא יכול?
דן אורן: הוא בעצם אומר שזה מגביר את ההיצע.
נאדר אלקאסם: כשאני מכניס אותם לתוך כל האוכלוסייה זה מגביר את ההיצע.
יריב לוין: כשאתה מחליט לתת העדפה מתקנת, אז ממילא אתה לא מחלק על פי חלק פרופורציונאלי שום דבר.
דן אורן: בתקנים המיועדים כן.
דוד רותם: לי יש הרושם שאתם על ידי כך פותרים לכם בעיה בדבר אחר.
יריב לוין: אם הוא מחלק 100 משרות זה לא אומר שאם הדרוזים הם עשירית מהאוכלוסייה הערבית הוא ייתן להם רק 10, כי הדרוזים נמצאים בתת ייצוג שגם אם תתני להם את כל ה-100 הם לא יגיעו למספר.
נעמה מנחמי: מה שהוא אומר זה שאם יש X משרות ואתה תחלק תת אוכלוסיה או תת מגזר, אז אתה בעצם תאפשר פחות היצע, פחות מגוון.
דוד רותם: חבר הכנסת לוין, אני אסביר לך אחר כך.
נאדר אלקאסם: השרים הסכימו.
יריב לוין: אבל למה?
יריב לוין: אם אתה כותב שהמשרה מיועדת לבני האוכלוסייה הערבית או הדרוזית, מה הבעיה?
דן אורן: זה מה שעושים היום.
נאדר אלקאסם: זה מה שעושים היום.
דוד רותם: חבר הכנסת לוין, תבוא אלי אחר כך ואני אסביר לך.
דוד רותם: עכשיו אני רוצה לקרוא את החוק.
נאדר אלקאסם: בעניין ההצעה הנוכחית אני רוצה להגיד שכל חברה ממשלתית שמגיעה אלינו להתייעצות ולבקשות לא אומרת שהיא מתנגדת לעניין של ייצוג הולם.
נאדר אלקאסם: כולם כן רוצים, במיוחד לאוכלוסייה הדרוזית.
נאדר אלקאסם: כל החברות מאוד מעוניינות לשלב דרוזים בחברות.
נאדר אלקאסם: אם זה יהיה בחקיקה או לא..
נאדר אלקאסם: אני יודע שהם עושים את זה בתכל'ס, בעבודה היום יומית.
נאדר אלקאסם: אם זה יהיה בחוק או לא בחוק זה לא קשור אלינו, זה העניין של רשות החברות.
נאדר אלקאסם: אנחנו לא מתנגדים כי הממשלה לא מתנגדת.
נעמה מנחמי: אנחנו נקרא את הנוסח המשולב שמופיע בדפים הלבנים.
נעמה מנחמי: פשוט התאמנו את זה לנוסח הקיים.
נעמה מנחמי: הצעת החוק שנכתבה בכחול לא תואמת את הנוסח הנוכחי של סעיף 50א מאחר שבינתיים, כפי שנאמר כאן, הוא תוקן בוועדת העלייה והקליטה.
נעמה מנחמי: התיקון של הסעיף, שהוא היום בנוסח שונה, לא רלוונטי כרגע.
נעמה מנחמי: 50א(א) בקרב העובדים בחברות הממשלתיות, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה או שהוא בן העדה הדרוזית (בפרק זה – ייצוג הולם).
נעמה מנחמי: (ב) הדירקטוריון יפעל לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים בחברה בהתאם ליעד שיקבע, ולשם כך ינקוט את האמצעים הנדרשים בנסיבות העניין אשר יש בהם כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם, לרבות אלה: (1) ייעוד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם; (2) הוראה בדבר מתן עדיפות למועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים, לעניין משרה או קבוצת משרות או לעניין דרגה או קבוצות דרגות שיפורטו בהוראה, ולתקופה שתיקבע בה.
נעמה מנחמי: אני מבינה שההנחיה של הנציבות, שהיא לפחות כרגע להוראה של שנתיים, זה שבסביבות ה-10% או ה-15% - תלוי בנסיבות – נחשבים לכישורים דומים.
נעמה מנחמי: אם שני עובדים קיבלו סך נקודות שהפער הוא עד 15%, יש מקום לעשות את הדיון בנושא.
נאדר אלקאסם: לעניין העדפה מתקנת.
נעמה מנחמי: (ג) הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה בחברה הממשלתית.
נעמה מנחמי: (ד) הוראות סעיף זה יחולו על חברה ממשלתית המעסיקה יותר מ-50 עובדים.
נעמה מנחמי: 50ב(א) חברה ממשלתית תגיש לרשות, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות פרק זה ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברה.