GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עירית ויסבלום: כל עוד שאדם הוא תושב או אזרח הוא חייב לשאת בתעודת, לכן אנחנו לא נפקיע את התעודה, לא נגרום למצב שהוא יסתובב בלי תעודת זהות, כי הוא חייב לשאת תעודת זהות.
עירית ויסבלום: לכן, אני חוזרת לדברים שנאמרו קודם, במקרים מאוד מסוימים אולי היינו רוצים לשקול - - -
דוד רותם: לכן אני רוצה לחבר את שני הדברים.
עירית ויסבלום: אני מבינה את הכוונה, אבל אנחנו לא יכולים להפקיע תוקף של תעודה, כי הוא חייב להחזיק בתעודה והמעמד שלו עדיין בתוקף.
עירית ויסבלום: יכול להיות שבמקרים מסוימים, מקרה קצה, נרצה מראש לתת תוקף של פחות מעשר שנים.
תמי סלע: תקנה 3(ב) פה זה רק עניין של תיקוני ניסוח, "בהתקיים אחת העילות האמורות בתקנת משנה (א)(1) עד (6), יציין העובד המוסמך במערכות המחשב של רשות האוכלוסין את עילת הפקיעה ואת פקיעת תוקף תעודת הזהות, ויודיע על כך לתושב בהודעה בדואר רשום", פה זה לדיון "עם אישור מסירה", הצעה שלי "בהקדם האפשרי".
תמי סלע: "ההודעה תישלח למענו הרשום של התושב במרשם האוכלוסין".
תמי סלע: כמה הערות לעניין הזה - - -
דוד רותם: קודם כל, צריך שפה יהיה כתוב בצורה ברורה, שזה קיים בהתקיים אחד התנאים האלה שהאזרח לא פנה אליכם, כי אני כבר רואה איך הפרוצדורה עובדת.
דוד רותם: אני גיליתי פגם בתעודת זהות שלי, אני בא אליכם למשרד, אומרים לי: תודה רבה, תמלא בבקשה את הטופס, ואז אומרים לי: לך הביתה.
דוד רותם: ואז שולחים לי בדואר רשום, בוודאי.
נעמה פלאי: אז להחריג את (6).
תמי סלע: לעניין (6) באמת אין סיבה.
נעמה פלאי: (6) צריך רק לרשום את - - - אבל לא להודיע.
דוד רותם: אני חושב שזה גם נכון לגבי (7).
תמי סלע: (7) לא נכנס מלכתחילה.
נעמה פלאי: (7) לא נכנס, לא מודיעים.
דוד רותם: מלכתחילה לא מודיעים לי.
תמי סלע: שזה יהיה רק א(1) עד א(5).
נעמה פלאי: (1) עד (6) לעניין ציון עילת הפקיעה ורישום במערכות המחשב, ולעניין ההודעה את (6) אנחנו נוריד.
עמית אשכנזי: אדוני היושב-ראש, זה בסך הכול אסמכתה על הפעולה.
דוד רותם: כן, אבל אני בא למשרד הפנים לרשות האוכלוסין ואני אומר: חבר'ה, הנה התעודה לקויה, תקנו לי, איך הם סיפרו קודם?
דוד רותם: קיבלתי את התעודה, כתוב שם ישראל ישראלי במקום יעקב ישראלי.
דוד רותם: אני בא ואומר: טעיתם, תקנו לי, אז יחליפו לי את התעודה.
דוד רותם: שלא יודיעו לי בדואר רשום, עזבו אותי.
עמית אשכנזי: בסיטואציה הזאת זה בסדר, אבל בסיטואציה שאנחנו מכירים של גניבות זהות ותהליכים מהסוג הזה, שמישהו עכשיו בא למשרד הפנים ואומר: שלום, אני דודו רותם ואיבדתי את תעודת הזהות.
עמית אשכנזי: דווקא יש תועלת בזה שתקבל על זה - - -
דורית ואג: אם הוא אומר: דודו רותם ישר אל תאמינו לו.
דוד רותם: כן, אם הוא אומר: דודו רותם תדעו שזה לא אני, כי אני לא בא למשרד הפנים.
עמית אשכנזי: הייתי מציע, במיוחד אם הנושא הזה יתפוס, לא לוותר, אם משרד הפנים - - - לשלוח אסמכתה לאזרח שאומר לו: אתה היית אצלנו וביצענו פעולה שקשורה בתעודת הזהות שלך, לא מזיק.
דוד רותם: זה תיעוד, לא אכפת לי.
דוד רותם: אתה מבין, אני לא רוצה שכשאני אבוא, יגידו לי: אדוני, אנחנו לא יכולים עכשיו לצלם אותך, תחכה לקבל את המשלוח בדואר, וכשתקבל - - -
עמית אשכנזי: אבל אני לא חושב שזאת הכוונה - - - נדמה לי שזאת לא הכוונה.
נעמה פלאי: זה לא מה שכתוב.
תמי סלע: שלא יקבל הודעה ששוב תטרטר אותו - - -
דוד רותם: חבר'ה, זה יהיה כך, תזכור.
עמית אשכנזי: זה רשות האוכלוסין, זה משהו אחר.
תמי סלע: ראשית, אין בתקנות, בעצם, שום חובה לאדם לבוא ולמסור תעודה שהיא לא בתוקף.
תמי סלע: כלומר, יש דוגמה לזה בתקנות התעבורה כשמבטלים רישיון נהיגה, אז יש הוראה שמחייבת אדם, תוך תקופה, הוא מקבל בהודעה שיש לו חובה לבוא, ולהחזיר את הכרטיס שלא בתוקף - -
דוד רותם: להפקיד.
תמי סלע: - - להפקיד אותו ולקבל כרטיס חדש, אני מקווה שזה נכון גם לתקנות האלה.
תמי סלע: דבר נוסף, זאת שאלה שעוררתי, יש בחקיקה גם דרכים יותר משמעותיות למסירת הודעות, במיוחד במקרים חריגים שהם נגיד קרבת בחירות, אם אני רוצה לחייב הודעה טלפונית בתקופה כזו או מסירה בדרכים אחרות.
תמי סלע: כתוב "בהקדם האפשרי", אנחנו לא יודעים מה זה בדיוק אומר, למה הכוונה שלכם, תוך כמה זמן באמת זה יגיע.
תמי סלע: כשכותבים דואר רשום ואין אישור מסירה, אז גם אין תיעוד של הדואר פר הודעה, אלא יש להם רק תיעוד על איזה מסה של דברי דואר שנשלחו, ואם רוצים לבדוק במקרה מסוים אחר כך סביב איזשהו אירוע שהיה, בן-אדם רוצה לבדוק אם נשלח לו או לא נשלח לו, אז אין לזה תיעוד.
תמי סלע: אם זה עם אישור מסירה, אז זה אומר שכל משלוח מתועד בדואר.
דוד רותם: זה הרבה יותר מדי כסף.
תמי סלע: זה לא הרבה יותר כסף.
דוד רותם: זה הרבה, זה עוד 11 שקל.
תמי סלע: כן, אבל המשמעות של זה, שהם מודיעים לך על פקיעת תוקף, זה שאתה עובר עבירה ברגע שאתה יודע שאתה - - -
דוד רותם: אני עובר עבירה ברגע שאני יודע, אז הם יצטרכו להוכיח שהיה אישור מסירה, זה בעיה שלהם.
תמי סלע: גם מבחינתם, הם כל הזמן אומרים כמה חשוב להם שתסתובב עם תעודה, שהיא באמת עדכנית כדי שלא להטעות את הציבור.
דוד רותם: זה בסדר, זה מי שמסתובב עם תעודת זהות.
תמי סלע: בסדר, אתה מסתובב עם תעודה, והם קיבלו מידע מהמשטרה שיש פגם, שהיה שימוש לרעה בתעודה שלך, והם רוצים שההודעה תגיע אליך, כדי שתבוא להפקיד אותה ולא תשתמש בה.
דוד רותם: זה בסדר, אז הם ידאגו שזה יגיע אלי.
תמי סלע: אז הדרך שבה כרגע הם דואגים, זה הודעה בדואר רשום למען שרשום במרשם אוכלוסין שגם - - -
דוד רותם: נכון, אבל הם - - - שמסתפקים בזה, הם יודעים: שלחו בדואר רשום, הגיע – הגיע, לא הגיע – לא הגיע, זה הכול.
תמי סלע: חלק מהתפקיד שלהם זה גם לוודא שזה יגיע.
דוד רותם: לא, אני לא רוצה עם אישור מסירה, זה מוגזם.
תמי סלע: אתה לא רוצה.
דוד רותם: אבל מה שכן, תגידו לי, המוקד הטלפוני שלכם גם יודע להתקשר, או שרק יודע לקבל הודעות?
נסים אליאסף: הטלפון הוא דו-צדדי, אבל בסדר.
דוד רותם: לכן, השאלה היא אפשר – השאלה מאיפה הם יודעים את הטלפון שלי - - -
נסים אליאסף: אם סמכת עלינו ונתת את מספר הטלפון שנחזיר לך אס.
נסים אליאסף: אס בזמן ההרכשה, אז - - -
דוד רותם: אל תדאג, לא נתתי לכם לא טלפון ולא אס.
דוד רותם: אס ולא שום דבר.
תמי סלע: זה ככל הניתן יכול להיות, אם לא ניתַן – אז לא ניתַן.
דוד רותם: לכן אני אומר: הודעה טלפונית אם ניתן.
אלי לוי: רוב האוכלוסייה יש להם פלאפונים.
נסים אליאסף: זה היה היפותטי.
תמי סלע: באיזה מקרים?
תמי סלע: בכל מקרה או רק במקרים חריגים?
דוד רותם: הייתי נותן להם את זה בכל מקרה, ובכלל מוותר להם על הדואר הרשום, חבל לי על הכסף.
נעמה פלאי: הבעיה זה תיעוד של הנושא הזה.
נעמה פלאי: טלפונית זה יותר בעייתי מבחינת התיעוד.
דוד רותם: למה אין תיעוד, אני לא מבין.
דוד רותם: אני מתקשר אליך, אז אני רושם שדיברתי עם גב' כך וכך, וכדי לוודא שזה את אני שואל מה תעודת הזהות שלך, ואז את נותנת לי את המספר או משהו כזה.
תמי סלע: ואם הם לא יכולים, אז שישלחו בדואר רשום.
קריאה: עוד יותר טוב.
דוד רותם: כן, כי הרי מתי יש בעיה קשה ביותר?
דוד רותם: הבעיה היותר קשה היא בערב בחירות, שאז פתאום כולם צריכים תעודת זהות.
דורית ואג: או עוד תעודת זהות.
דוד רותם: כן, אתה מבין, הבעיה הגדולה תמיד זה ערב בחירות כשכל אחד צריך עוד תעודת זהות.
תמי סלע: "4.
תמי סלע: הודעה על פגיעה בשליטה בתעודת זהות.
תמי סלע: בעל תעודת זהות שנודע לו כי קיים חשש ממשי כי נפגעה שליטתו בתעודת הזהות או כי נעשה שימוש לרעה בתעודת הזהות או במידע או בנתונים השמורים בה" ופה בעצם צריך למחוק את ההמשך בהתאמה למה שאמרנו קודם.
תמי סלע: "יודיע על כך מיד לעובד מוסמך באחת מהדרכים האלה: (1) יתייצב באחת מלשכות רשות האוכלוסין ויודיע על כך; (2) יודיע על כך בטלפון למוקד קליטת הודעות שיוקם לעניין זה, ואשר יהיה זמין 24 שעות ביממה".
תמי סלע: מתי אמור להיות המוקד הזה?
תמי סלע: כי זה גם רלוונטי למועד פקיעת התקנות.
דוד רותם: השאלה היא, במוקד הזה הכול מוקלט?
דוד רותם: כי אחר כך נרצה להעמיד את האיש הזה לדין על זה שהוא לא דיווח, וזה לא יהיה אישור מסירה – דואר רשום ואישור מסירה, אז תהיה לי בעיה.
תמי סלע: לא, יש שם עובד מוסמך שרושם את זה - - - שמקבל את ההודעה.
דוד רותם: אבל מי שמקבל את ההודעה הוא עובד מוסמך?
נסים אליאסף: העובד המוסמך זה עובד של "ממשל זמין", שמקבל הודעה רק על אובדנים ובשעה שהוא מקבל הודעה על אובדן, הוא שואל שאלה אישית.
דוד רותם: רבותי, לא על אובדן, תסתכלו על סעיף 4.
עירית ויסבלום: לא, על פגיעה בשליטה, כל הסוגים.
דוד רותם: כל הסוגים של פגיעה.
נסים אליאסף: לא יהיה טלפונית, רק האובדן יהיה טלפונית.
עירית ויסבלום: לא, אם האדם עצמו מודיע: נפגעה השליטה שלי בתעודה.
נסים אליאסף: זה ב-3(א)(1).
דוד רותם: ב-4.
דוד רותם: זה גם כן "ממשל זמין".
נעמה פלאי: אדם שהתקשר ואומר את אחד מהדברים שדיברנו עליהם: נפגעה שליטה, גנבו לי, אבד לי, כל הדברים האלה, יכול להתקשר למוקד הזה, ישאלו אותו את שאלת האימות לוודא שהוא האדם הנכון, ואז הוא יגיד שזה המצב, ומבטלים לו את התעודה.
דוד רותם: מישהו רושם את זה?
דוד רותם: יש תיעוד של השיחות האלה?
נסים אליאסף: הוא רושם את זה במערכת של רשות האוכלוסין, כלומר, הוא מזין הודעה במערכת של רשות האוכלוסין ודרך זה הוא - - -
דוד רותם: וזו הודעה שנשמרת.
נעמה פלאי: זה מופיע לך ב-3(ב) בעצם, בהתקיים אחד האירועים האמורים "יציין העובד המוסמך במערכות המחשב של רשות האוכלוסין" מהו האירוע שאירע... "ואת פקיעת.
נעמה פלאי: ..
נעמה פלאי: תעודת הזהות, ויודיע על כך לתושב".
נעמה פלאי: חייבים להכניס את זה להערות והשלב הבא, וזה בתעודה לאימות, זה גם ייכנס לנושא מאגר התעודות הבטלות, אבל זה לדיון הבא.
תמי סלע: תחילתן של תקנות אלה ביום", כרגע זה 1 בינואר 2012, אבל הבנתי שתקופת המבחן מעוד סיבות עוד לא מתחילה, לכן אני חושבת שזה רלוונטי, לברר מועד חדש לתקופת המבחן לתקנות האלה.
תמי סלע: והוראת המעבר, שאומרת שתעודות הזהות שניתנו לפני תחילת תוקפן של התקנות יהיו בתוקף עשר שנים מיום תחילתן או תקופה אחרת שתיקבע, 15 שנה.
תמי סלע: אלה התקנות.
דוד רותם: אלה שניתנו לפני תחילתן, אני לא מבין מה איכפת לכם שזה יהיה 30 שנה, זה לא הכרטיסים שלכם.
דוד רותם: זו תהיה תעודת זהות עם התמונה שלי מ-1894.
דוד רותם: אתה מבין, הרי אתם בתקנות האלה מנסים לשנות את אופי ההתנהלות של אזרחי מדינת ישראל.
דוד רותם: חבר'ה, זה לא עובד כל כך בקלות.
דוד רותם: אתה מבין, האזרח רוצה את מה שנוח לו.
דוד רותם: אז כאשר יהיו תעודות זהות שיאפשרו לי לעשות את הכל באותה תעודה, יהיה "ממשל זמין" וכל הסיפורים האלה, אז יהיה מקום.
דוד רותם: בינתיים, תאמינו לי, רבותי, אני מבטיח לכם, אני לא מתכוון בעשר שנים הקרובות להחליף תעודות זהות.
דוד רותם: אז מה שיקרה זה, שהיא תשכב לי בכיס הלאה.
דוד רותם: אילו אתם הייתם באים ואומרים מחר: תשמע, יש לנו תעודת זהות שעושה ניסים ונפלאות – כשיהיה דרכון כזה, ואז יגידו לי שמכיוון שיש לי דרכון כזה, אני פטור מלעמוד בתור לקבל ויזה לארצות-הברית, אתם תראו שכל אלה שעומדים בתור לקבל ויזה אמריקאית, עומדים אצלכם בתור.
עמית אשכנזי: אצלם.
דוד רותם: אצלם, כן.
עמית אשכנזי: אני רוצה להגיד שני דברים, אחד קונקרטי ואחד יותר כללי.
עמית אשכנזי: תעודת זהות חכמה זה תשתית.
עמית אשכנזי: משרד הפנים פורס את התשתית, היא תשתית שמאפשרת זיהוי גם כשאתה לא פנים מול פנים עם הבן-אדם, בנושא הזה עוסקות התקנות.
עמית אשכנזי: ויש פה בעיה שאנחנו רואים אותה של ביצה ותרנגולת, בלי תשתית אתה לא יכול לפתח יישומים וכולי וכולי.
עמית אשכנזי: במקביל למהלך הזה, "ממשל זמין" וגורמים אחרים מגבירים את התלות בתעודת הזהות החכמה.
עמית אשכנזי: אנחנו ברגולציית הפרטיות מגבירים את הלחץ על ספקים שנותנים שירותים מרחוק לגבי עוצמת הזיהוי, כדי לתת שירותים שכרוכים במידע אישי.
עמית אשכנזי: וכבר עכשיו – והממונה על שוק ההון פרופ' שריג החליט שבגישה למידע של אדם במסגרת פרויקט המסלקה הפנסיונית, שזה אותה רשומה פיננסית לאומית, בתקנות שם – יש כבר הפנייה לכאן, לתעודת הזהות החכמה.
עמית אשכנזי: אין ספק, שצריך להראות מסה קריטית של פרויקטים שאנשים יעשו את זה.
דוד רותם: חברים, אם לא הייתי יושב פה עכשיו, לא הייתי יודע את מה שאתה אמרת, אז מה פתאום שאני אעשה תעודת זהות.
דוד רותם: תעזבו אותי במנוחה, תנו לי לחיות את החיים שלי בשקט וזה הכול.
אורי מקלב: אפשר לשאול גם על רישיון נהיגה לתוך השבב הזה, שאני בעל רישיון נהיגה, ואז באמת יחסוך ממך וייתר ממך להחזיק את רישיון הנהיגה.
אורי מקלב: הרי למה אני מחזיק רישיון נהיגה?
אורי מקלב: או כתעודה מזהה או כשאני צריך להזדהות בפני - - -
דורית ואג: מה תעשה אם אתה צריך לנהוג בחוץ-לארץ ולא יהיה לך רישיון נהיגה?
אורי מקלב: בחוץ-לארץ אני אקח את רישיון הנהיגה שלי, אבל אם אנחנו רוצים באמת לייעל, מה שאומר היושב-ראש, כדי שאנשים יחזיקו – אנשים לא רוצים להחזיק שתי תעודות זהות מקבילות, או שני דברים מזהים אם הם יכולים הכול לעשות נניח ברישיון נהיגה.
אורי מקלב: אם בתוך תעודת הזהות יהיה גם אישור או אפשרות לוודא שאני בעל רישיון נהיגה עם כל הפרטים, נניח שוטר עוצר אותי ורוצה לוודא אם אני בעל רישיון נהיגה, אני מביא לו תעודת זהות ובמחשב של השוטר באמת הוא יכול לעלות על רישיון הנהיגה שלי, זה יכול גם להעצים ועוד למנף את מה שאמר היושב-ראש.
אורי מקלב: זה דברים שלא צריכים ללכת רחוק, כמו פנסיה, זה דברים שקיימים היום, שבעצם אפשר להגיד שזה הדבר העיקרי שאנשים מחזיקים היום ביד כמו רישיון נהיגה, על אף שאני שומע שהיום בתקנות המשטרה לא לחייב אנשים להחזיק אצלם רישיון נהיגה, בכל אופן לא נותנים על זה דוח.
אורי מקלב: יכול להיות שצריך לבוא להגיש את זה, או מי שלא מחזיק רישיון נהיגה לא מקבל - - -, אבל זה דברים שהיום אומרים ככה, מחר יגידו אחרת.
אורי מקלב: לא קיבלתי תשובה על זה.
דוד רותם: אתה תקבל בפעם הבאה, כי אתה מבין שבעוד דקה אני הופך להיות עבריין שמנהל ישיבת ועדה בזמן שהמליאה יושבת, ואין לי אישור מהיושב-ראש.
אורי מקלב: התעריפים מתי יגיעו?
דוד רותם: איזה תעריפים?
אורי מקלב: מה יקרה אם יש עלות לאחד שאבד לו פעם אחת, פעם שנייה - - -
תמי סלע: הם אמרו שזה לא יוסיף אגרות חדשות.
תמי סלע: זה לא יעלה ל - - - חוץ ממה שיש היום.
דוד רותם: זה לא מוסיף אגרות.
אורי מקלב: אבל נניח, אתה לא מדבר כאן על אדם – זה מקביל לתקנות שקיימות עד היום כשתעודת זהות אובדת או צריך לחדש אותה?
אלי לוי: כן, לא משנה.
אמנון בן עמי: כן, לא משנה.
נעמה פלאי: אותן אגרות.
דוד רותם: תודה רבה רבותי, נתכנס עוד פעם כדי לגמור את העניין, ואתם חייבים לי תשובות.
כרמל שאמה-הכהן: שלום רב, אני מבקש לפתוח את הישיבה בבקשת הרביזיה על כל סעיפי החוק.
כרמל שאמה-הכהן: צריכים להצביע סעיף-סעיף?
כרמל שאמה-הכהן: מי בעד אחת מבקשות הרביזיה?
כרמל שאמה-הכהן: מי נגד בקשת הרביזיה?
כרמל שאמה-הכהן: בעד – מיעוט
כרמל שאמה-הכהן: נמנעים – אין
כרמל שאמה-הכהן: צר לי, חבר הכנסת הרצוג.
כרמל שאמה-הכהן: הרביזיות לא אושרו, החוק מוכן לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: רבותי, אנחנו יכולים לעבור לנושא הבא?
דוד רותם: יש פה אנשי משרד המשפטים שמטפלים בזה?
דוד רותם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת חוק חוקה ומשפט בנושא:
דוד רותם: תקנות פינוי ובינוי (פיצויים)(מינוי שמאי פינוי ובינוי וסדרי דין בבקשות שיוגשו לשמאי פינוי ובינוי), התשע"א-2011.
כרמית יוליס: שלום אדוני, התקנות האלה שמובאות לאישור אמורות לקבוע את סדרי הדין בדיון בפני שמאי - - -
דורית ואג: שם בבקשה.
כרמית יוליס: סליחה, כרמית יוליס, ממשרד המשפטים.
כרמית יוליס: חוק בינוי-פינוי (פיצויים) תוקן בשנת 2010 מתוך מטרה להקל על הליכי פינוי-בינוי בהקשר של בחינת הכדאיות הכלכלית.
כרמית יוליס: כלומר, חוק בינוי-פינוי (פיצויים) כבר אושר בשנת 96', וקבע שאם יש דייר שמסרב לעסקת פינוי-בינוי מעילות שהן סירוב בלתי סביר, אז אפשר לתבוע אותו בנזיקין בפני בית משפט – כשזה אמור להיות איזשהו גורם מרתיע שיגרום לדיירים לא לסרב מעילות שהן בלתי סבירות.
כרמית יוליס: בין היתר, עילה שנחשבת כסירוב סביר היא שאם אדם טוען שהעסקה שמוצעת לו היא לא כדאית בהיבט הכלכלי שלה.
כרמית יוליס: התיקון משנת 2010 נועד להתמודד עם השאלה הספציפית הזאת.
כרמית יוליס: הוא קבע שיוקם מוסד - איזשהו גוף מנהלי של שמאי פינוי-בינוי.
כרמית יוליס: הם ימונו על-ידי שר המשפטים, ויכריעו בשאלת הכדאיות הכלכלית של העסקה.
כרמית יוליס: רוב מיוחס במתחם פינוי-בינוי לעניין כדאיות כלכלית רשאי לפנות ליושב-ראש הוועדה למתחמי פינוי-בינוי, שהוא נציג שר השיכון, ולבקש שבמחלוקת ספציפית שנוגעת לכדאיות כלכלית של עסקת פינוי-בינוי ימנו שמאי, והוא יכריע בסוגיה הזאת.
כרמית יוליס: התקנות שאנחנו מביאים עכשיו לאישור מסדירות את סדרי הדין בהתדיינות הזאת ביחס לעסקת פינוי-בינוי, ולכל הדיון שמתנהל בפני השמאי.
דוד רותם: האם אתם מבינים את ההבדל בין התדיינות לפי חוק פינוי-בינוי לבין התדיינות של שמאי מכריע, או שאתם לא רואים הבדל?
כרמית יוליס: יש בהם הרבה קווים מנחים דומים.
כרמית יוליס: יש בהם גם סוגים מסוימים של הבדלים.
דוד רותם: בואי נאמר ככה, הדיון בפני שמאי של פינוי-בינוי קרוב יותר לבוררות או לשמאי מכריע?
כרמית יוליס: לטעמי, זה קרוב יותר לשמאי מכריע, אבל לרדת לפרטים ואז לראות במה ההבדלים באים לידי ביטוי.
דוד רותם: באופן עקרוני, בכלליות.
כרמית יוליס: אני אומרת שאני חושבת שזה דומה יותר לשמאי מכריע; לכן יש קרבה בסדרי הדין של שני הגופים המנהליים האלה; כיוון שבסך הכול אלה גופים שלמרות שיש להם סמכות שהיא מעין שיפוטית, הם בכל זאת גופים מנהליים.
כרמית יוליס: הם לא עובדי מדינה – גם בזה זה דומה.
כרמית יוליס: השכר שלהם משלום על-ידי הצדדים, גם בהקשר הזה זה דומה.
כרמית יוליס: המטרה שהובילה אותנו בקביעת סדרי הדין היתה ליצור הליך שהוא יעיל ומהיר.
כרמית יוליס: כלומר, לא רצינו להאריך את המועדים יותר מידי, כיוון שאם הגוף הזה לא יוציא החלטות בזמן סביר, אז כל התמריץ שעסקת הפינוי-בינוי באמת תצא לפועל - גם הוא עשוי להתעכב.
דוד רותם: מי עומד בפני השמאי הזה?
דוד רותם: מיהם הצדדים?
כרמית יוליס: הצדדים הם כל אותם מבקשים, שהחוק הראשי קובע שצריך להגיע לרוב מסוים.
כרמית יוליס: אלה שהחוק קובע אותם כרוב מיוחס לעניין כדאיות כלכלית ביחד עם היזם, כי הם אלה הצדדים שמעוניינים בעסקה.
כרמית יוליס: מהצד השני הם כל מי שהוא בעל דירה במתחם - - -
דוד רותם: מי מייצג אותם?
כרמית יוליס: הם רשאים, כמובן, להתאגד.
דוד רותם: אנחנו עסקנו בזה בחוק.
דוד רותם: מי בעצם מופיע בשמם?
כרמית יוליס: אני מניחה שבלא מעט מהמקרים היזם - - -
דוד רותם: עורך-הדין של היזם.
כרמית יוליס: היזם - - -
עינת גנון: לא, לא.
עינת גנון: סליחה רגע.
עינת גנון: בכל עסקאות פינוי - - -
עינת גנון: עינת גנון, משרד הבינוי והשיכון.
עינת גנון: בכל עסקאות פינוי-בינוי, בסופו של דבר, אנחנו רואים את זה, הלכה למעשה, הדיירים לוקחים לעצמם עורך-דין שמייצג אותם.
עינת גנון: כך שזה לא אותו עורך-דין שמייצג את היזם.
כרמית יוליס: יכול להיות שהיו מקרים שעורך-הדין של היזם כן ייצג אותם, אנחנו לא התייחסנו - - -
דוד רותם: בואי נאמר ככה, אם תעברי על הפסיקה בנושא, ותסתכלי מיהם עורכי-הדין שהופיעו בתיקים, זה לא במדויק מה שאת אומרת.
עינת גנון: אני חושבת שאני קצת מכירה דווקא את פסקי הדין.
עינת גנון: הדיירים לקחו לעצמם עורך-דין.
אוהד דנוס: אותו מממן היזם.
מירי כהן: מי שמממן - - נכון.
מירי כהן: אז מה ההבדל?
קריאה: ברור שהיזם מממן.
מירי כהן: אדוני, אם אפשר.
מירי כהן: מירי כהן, עורכת-דין, יועצת משפטית של התאחדות הקבלנים.
מירי כהן: התקנות האלה יצאו כדי לאפשר קידום פרויקטים של פינוי-בינוי; ובעיקר לתת לדיירים וליזמים – שעושים את הפרויקטים האלה בפועל –כלי להתמודד עם דייר סרבן; שמסרב לא מסיבות תמימות וראויות, אלא מסיבות של ניסיון סחטנות.
מירי כהן: מהסיבה הזו יש לנו עניין לאפשר שהכלי הזה יהיה כמה שיותר יעיל.
מירי כהן: אפשר להיכנס לגופו של עניין, לתקנות עצמן?
דוד רותם: אנחנו תיכף ניכנס.
דוד רותם: זאת אומרת, אתם אינטרסנטים, כי אתם מייצגים את הקבלנים שעוסקים בנושא הזה, ולכן, שיהיה יותר קל וירוץ מהר.
מירי כהן: האינטרסים שלנו תואמים את האינטרסים של רוב הדיירים הקיימים בבניין.
מירי כהן: בסופו של דבר, את האינטרסים של המדינה ליצור התחדשות עירונית, שזו המטרה של כולנו.
כרמית יוליס: אדוני, כל הנחת המוצא של החוק, וגם של התקנות, היא שיש קומץ מסוים של דיירים שמונעים מכול היתר ליהנות מהעסקה.
כרמית יוליס: אכן, מה שרצינו להגיע אליו זה איזשהו מנגנון שיהיה יעיל, מהיר ומקצועי, שיכריע בסוגיה הספציפית הזאת, עליה בעיקר מתקוטטים הצדדים.
כרמית יוליס: לכן אני חושבת שהתקנות שהבאנו משרתות את האינטרס הזה.
כרמית יוליס: הן קובעות לוח זמנים די מהיר וקצוב.
כרמית יוליס: כל מנגנון המינוי של שמאי פינוי-בינוי לא קבוע בתקנות, הוא קבוע בחוק, אבל הוא גם כן, מבטיח הליך שכולל פרסום ושקיפות, ומינוי על-ידי שר המשפטים, אחרי התייעצות עם ועדה מייעצת.
כרמית יוליס: אני רוצה להביא לידיעת הוועדה שההליך הזה כבר יצא אל הפועל.
כרמית יוליס: הפרסום, זה שקרא להגיש מועמדות כבר יצא, אנשים הגישו, המועד להגשת מועמדות הסתיים.
כרמית יוליס: בימים הקרובים הוועדה המייעצת אמורה להתכנס כדי להכריע ברשימה שאותה היא תמליץ לשר למנות.
כרמית יוליס: גם תקנות השכר כבר אושרו, אחרי שקוימה ההתייעצות הנדרשת עם השרים, וזו בעצם המשוכה האחרונה כדי שהחוק ייכנס לתוקפו, שכל ההליך הזה יוכל לצאת אל הפועל.
דוד רותם: כן, אנחנו נתחיל לקרוא את התקנות.
נעמה מנחמי: "מתוקף סמכותי לפי סעיף 7(א) ו- (ג) לחוק פינוי ובינוי (פיצויים), התשס"ו- 2006 (להלן- החוק), בהסכמת שר הבינוי והשיכון ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות: בתקנות אלה- "אמצעי אלקטרוני" – תקשורת בין מחשבים, דיסקט מגנטי או אופטי או התקן אחר שבאמצעותו ניתן להעביר מסמכים אל מערכת ממוכנת או ממנה.
נעמה מנחמי: "בקשה"- בקשה כאמור בתקנה 2(א); כשב-2(א) מופיעה בקשה למינוי שמאי פינוי ובינוי שנעשית על-ידי המגיש ליושב-ראש הוועדה.
נעמה מנחמי: "הוועדה" – הוועדה לעניין מתחמי פינוי ובינוי כהגדרתה בחוק.
נעמה מנחמי: "מבקשים" – בעלי דירות שהם רוב מיוחס לפחות מבין בעלי הדירות לעניין קביעת כדאיות כלכלית שפנו ליושב ראש הוועדה בבקשה למנות שמאי פינוי ובינוי לפי סעיף 2א(א) לחוק וכן יזם עסקת פינוי בינוי.
נעמה מנחמי: "משיבים" – כל מי שהוא בעל דירה במקבץ נשוא הבקשה שאינו מבקש.
נעמה מנחמי: "צדדים" – המבקשים והמשיבים.
נעמה מנחמי: " נראה אחר-כך, במהלך הקריאה, אם יש טעם להגדיר באופן מפורט מיהו שמאי פינוי-בינוי, רק על-מנת ש- - -
כרמית יוליס: זה מוגדר בחוק פשוט, לכן - - -
נעמה מנחמי: אני יודעת שזה מוגדר בחוק.
נעמה מנחמי: אבל ההנחה היא שאולי כדאי שכשבן אדם קורא את התקנות, שכבר יהיה לו מושג כללי, הוא לא יצטרך לרוץ לחוק.
נעמה מנחמי: אנחנו מנסים להקל את קריאת התקנות או החוק על האדם הפשוט שלא מיוצג, ולא צריך לרוץ לחוק.
כרמית יוליס: אין לנו בעיה עם זה, זו פשוט עמדה של המחלקה לחקיקת משנה אצלנו, שהתקנות לא צריכות לחזור על מה שכתוב בחוק.
ראובן צדוק: בוקר טוב, אני ראובן צדוק, מנכ"ל "האגודה לתרבות הדיור".
ראובן צדוק: אני מבין מהשאלה של אדוני, שאדוני לא רגוע מבחינת הייצוג, כי אתה רוצה לראות מישהו שגם מייצג את הדיירים.
ראובן צדוק: בטח אדוני שמע ומכיר - - -
דוד רותם: אני לא רגוע מהרבה סיבות.
ראובן צדוק: אז לפחות בפינה הזו – אני בטוח.
ראובן צדוק: לפחות להרגיע את אדוני בפינה הזו – ל"אגודה לתרבות הדיור" יש 90 סניפים ברחבי הארץ.
ראובן צדוק: היא גוף ממשלתי שהוקם על-ידי ממשלת ישראל, אבל מייצגת גם את הדיירים.
ראובן צדוק: אני חושב שבהליך הזה חשוב להכניס את ה"אגודה לתרבות הדיור", כי היא גם תוכל לשמור על האינטרס של הדיירים בבניין.
דוד רותם: הלאה, שתיים.
נעמה מנחמי: בקשה המוגשת ליושב-ראש הוועדה לצורך מינוי שמאי פינוי ובינוי, כאמור בסעיף 2א(א) לחוק, תיערך לפי הטופס שבתוספת ותשלח ליושב-ראש הוועדה בדואר או בדואר אלקטרוני.
נעמה מנחמי: " אנחנו אחר-כך נגיע להמצאות אלקטרוניות, כעיקרון - - -
דוד רותם: אבל אין פה, בעצם, בטופס – איך אני חותם.
נעמה מנחמי: זהו, אני מניחה שגם אם חותמים, אפשר לסרוק את המסמך ולשלוח אותו ליושב-ראש בדואר אלקטרוני.
נעמה מנחמי: כך שכעיקרון, עם הקושי הזה אין בעיה.
דוד רותם: לא, אין בטופס מקום לחתימה.
נעמה מנחמי: כן, אנחנו נוסיף מקום לחתימה, כשנגיע לטופס.
נעמה מנחמי: נגיע לטופס בסוף, כשכבר יהיה לנו קצת יותר רקע.
נעמה מנחמי: "(ב) לבקשה כאמור בתקנת משנה (א) יצורפו המסמכים המפורטים להלן: נסח רישום בפנקסי המקרקעין או מסמך אחר המעיד על זכות כל בעל דירה מבין המבקשים בדירתו, אם הזכות איננה רשומה בפנקסי המקרקעין; החוזים המתייחסים לעסקת פינוי ובינוי שהוצעה למבקשים, ככל שנכרתו טרם הגשת הבקשה, או טיוטת חוזים שהוצעו על ידי היזם אך טרם נכרתו, ככל שישנם כאלה; אמות המידה לקביעת התמורה כפי שהיזם הציגן למבקשים או שומת מקרקעין.
נעמה מנחמי: הוראות התכנית המפורטת החלה על המקרקעין והוראות התכנית המפורטת המוצעת שמכוחה יוקם המבנה החדש במקבץ פינוי ובינוי, אף אם טרם אושרה.
נעמה מנחמי: מסמך המפרט את עיקרי הטענות של המבקשים ביחס לעסקה המוצעת והיותה כדאית כלכלית.
נעמה מנחמי: כל מסמך אחר הנוגע לעניין שהמבקשים מעוניינים להגישו.
נעמה מנחמי: (ג) בקשה שלא יצורפו לה מסמכים כאמור בתקנת משנה (ב) לא תתקבל.
דוד רותם: את ג' אני לא מבין.
כרמית יוליס: אוקיי.
כרמית יוליס: המטרה שלנו היא למנוע מצב שבו הבקשות יגיעו חסרות, ואז ההליך - - -
דוד רותם: המטרה שלכם היא שיהיה הליך.
דוד רותם: בואי נאמר ככה – שלחתי בקשה, חסר מסמך, אומרים לי: לא מתקבלת הבקשה, תודה רבה, לך הביתה.
כרמית יוליס: יודיעו לך - - -
דוד רותם: מה יקרה בעוד שלושה ימים?
דוד רותם: אני אגיש עוד פעם את הבקשה.
דוד רותם: זאת אומרת, מה שיקרה – אנחנו בסך הכול ניצור מערכת של עוד ועוד בקשות.
דוד רותם: במקום זה תכתבו שנתקבלה בקשה לקויה, תופנה תשומת לב המבקש לחוסר במסמכים, והוא יידרש להשלימם תוך 15 יום.
עינת גנון: אני בעד.
עינת גנון: אני רק מבקשת לקצר את מועד ההשלמה.
עינת גנון: או שיגישו בצורה מסודרת את הכול – לתת 15 יום להשלים - - -
דוד רותם: בואי נשאיר את זה כמות שהוא, את יודעת מה?
דוד רותם: הגשתי בקשה חסרת מסמכים.
דוד רותם: יודיעו לי – הבקשה שלך לא התקבלה.
דוד רותם: תהיה עסקה?
דוד רותם: לא תהיה שום עסקה, אלא מישהו אחר יצטרך - - -
עינת גנון: לא יהיה דיון, זה לא עניין של עסקה.
עינת גנון: לא יהיה דיון אצל השמאי.
דוד רותם: לא יהיה דיון אצל השמאי, אין עסקה, כי אני מסרב.
דוד רותם: אז מישהו יצטרך לשבור את המעטפת הזאת, זה ייקח יותר מ-15 יום.
עינת גנון: אוקיי.
נעמה מנחמי: מה שכן, בהמשך להערת היושב-ראש מקודם, מאחר שבתקנות השמאי המכריע כן מובהר ש"לא תתקבל בקשה לפי תקנת משנה זאת, שבה לא מולאה ההסכמה המופיעה בה"; אז אני מציעה שנוסיף בסעיף א' שלא תתקבל בקשה כפי שהקראתי, אותו נוסח; כדי להבהיר שיש כאן דרישה להסכמה אקטיבית.
כרמית יוליס: הסכמה למה?
כרמית יוליס: לעצם ההתדיינות בפני השמאי?
נעמה מנחמי: לעצם הבקשה.
דוד רותם: לבקשה.
דוד רותם: אני מגיש בקשה ליושב-ראש ועדה, שבה אני מבקש שימנה שמאי.
דוד רותם: אז אני צריך להגיש בקשה.
דוד רותם: איך מגישים בקשה בלי לחתום עליה?
כרמית יוליס: אז אפשר להוסיף חתימה, אדוני, אבל כל משמעות הטופס היא שאתה מבקש שימונה שמאי.
נעמה מנחמי: נכון, אבל מאחר - - -
כרמית יוליס: ביחס לשמאי מכריע זה משהו אחר, ההסכמה שיש שם.
כרמית יוליס: שמאי מכריע רשאי לדון בשני ראשים: 1.
כרמית יוליס: שומת השבחה.
כרמית יוליס: בזה לא צריך שום הסכמה.
כרמית יוליס: 2.
כרמית יוליס: תביעה לפיצויים לפי 197.
כרמית יוליס: שם צריך ששני הצדדים יסכמו על מינוי שמאי.
כרמית יוליס: לכן הציטוט הזה הוא לא רלוונטי.
כרמית יוליס: כל הטופס משמעותו היא שאתה מבקש שימונה לך שמאי פינוי-בינוי.
כרמית יוליס: ברור שאתה מסכים שהוא ידון בעניין שלך.
כרמית יוליס: אבל אין לי בעיה עם זה.
נעמה מנחמי: אם אין בעיה, אז אנחנו נוסיף שתידרש חתימה.
נעמה מנחמי: ב-(ב)(3) אתם מפנים לאמות מידה לקביעת התמורה או שומת מקרקעין.
נעמה מנחמי: מדוע אין דרישה לשומת מקרקעין, אלא רק לאמות מידה?
עינת גנון: כי יתכן שבשלב הזה, מכיוון שהרצון לבצע את העסקה הוא מאוד ראשוני.
עינת גנון: ייתכן שהיזם עצמו עוד לא הוציא שומה, אלא רק מגשש ורוצה לראות אם הדיירים מוכנים.
עינת גנון: הוא מציע להם מה יהיה מפתח התמורה – תמורת הדירה שלכם תקבלו דירה גדולה פי 1.5.
עינת גנון: אז יכול להיות שהוא עדיין לא הוציא שומה - - -
נעמה מנחמי: אבל אם אני אדם, שלכאורה כאן מוגדר כמתנגד, או כמשיב לבקשה, אני פשוט רוצה לדעת מה שווי הקרקע.