GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: או על-ידי מסירה לבן משפחה שגר איתו, או שהוא מעל גיל זה, או לזה, או לזה.
דוד רותם: זה בוודאי - - -
יחזקאל סיבק: אני - - -.
יחזקאל סיבק: אני קורא את מה שכתוב בסעיף.
יחזקאל סיבק: בסעיף יש שתי אפשרויות למסירה: אחת, דואר רשום עם אישור מסירה; שתיים, מסירה על-ידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: אם אומרים לי שאנחנו מכירים את ההגדרות האלה – כי הן נמצאות בחוק, בתקנות או איפה שהוא – אז שיגידו לי איפה זה כתוב.
יחזקאל סיבק: דואר רשום עם אישור מסירה אני יודע כי זה קיים לי, אבל איפה כתובה ההגדרה של מה זה מסירתו על-ידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל?
יחזקאל סיבק: אני אגיד לך למה, כי זה קריטי: יבוא מחר החייב - - -
ענת ליברמן: אבל זה מה שקבוע היום בתקנה 97, ואף אחד לא בא.
יחזקאל סיבק: הרי זה סעיף שיתווכחו עליו מכאן ועד להודעה חדשה – יפרנס ערעורים nonstop.
יחזקאל סיבק: החייב יגיד: מסרו לבני בן ה-19, החייל, שגר איתי בבית, אבל זה לא מה שכתוב בסעיף, נכון?
יחזקאל סיבק: כתוב: "- - - מסירתו - - -".
יחזקאל סיבק: אני אומר: זה לנמען גופו.
יחזקאל סיבק: עכשיו, תגידי לי שלא.
ענת ליברמן: כמו שמפרשים את זה בתקנות סדר הדין האזרחי - - -
יחזקאל סיבק: למה צריך לפרש כשכותבים חקיקה חדשה?
יחזקאל סיבק: למה אני בתור צרכן חוק - - -
ענת ליברמן: אז אתה רוצה שיהיה כתוב פה בצורה מפורשת?
יחזקאל סיבק: אני רוצה - - -
ענת ליברמן: אני שואלת איך אתה חושב שזה מבהיר?
יחזקאל סיבק: אני בתור צרכן חוק מצפה שכמות הפרשנות שבית-המשפט יצטרך לתת לי תהיה מינימאלית.
דוד רותם: מה שעורך-הדין סיבק רוצה זה שתמחקי את המילים "על אף הוראות פסקה (1) - - -".
יחזקאל סיבק: או שתכתבי:
יחזקאל סיבק: מסירתו כאמור בתקנה כך וכך, או מסירתו בסעיף - - -
נעמה מנחמי: למה אי-אפשר להפנות לתקנות הספציפיות?
נעמה מנחמי: הרי אנחנו יודעים לאיזו תקנה אנחנו מפנים.
יחזקאל סיבק: כותבים: כאמור ב-.
נעמה מנחמי: אתם תבדקו ותחזרו?
ענת ליברמן: אני רוצה לדעת מה עורך-הדין סיבק מציע, כי אני חושבת שזה פשוט.
ענת ליברמן: היום, בתקנה 97 זו הלשון ומעולם לא היתה עליה מחלוקת.
ענת ליברמן: בתקנה 97 כתוב שאת ההודעה לחייב על מועד הפינוי ממציאים או בדואר רשום עם אישור מסירה, או במסירה על-ידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: עכשיו זה הכי גרוע שיש, כי את אותה ההוראה יש בחוק ובתקנות.
ענת ליברמן: לא, עכשיו היא לא תהיה בתקנה 97, כי אנחנו נתקן את התקנות ובתקנה 97 היא לא תהיה לפינוי מושכר.
ענת ליברמן: אבל התקנה שהיום היתה רלבנטית לפינוי מושכר – זו הלשון שלה.
יחזקאל סיבק: לא, את מבטלת את ההפניה.
יחזקאל סיבק: את תקנה 97 את אומרת שתתקני.
יחזקאל סיבק: כלומר, בנוסח הבא של החוק לא תהיה תקנה 97 - -
ענת ליברמן: תקנה 97 תהיה, אבל היא לא תהיה לגבי פינוי מושכר.
יחזקאל סיבק: לא לגבי פינוי מושכר.
יחזקאל סיבק: אני עכשיו רוצה לקרוא, להכין את התיק שלי ולבצע מסירה ואני צריך להגיד לפקיד המסירה למי למסור – ל-x, y, ו-z כדי שלא יהיה מצב שבו - - -
דוד רותם: איפה ההוראה שאומרת שאני יכול למסור את זה לבן משפחה שמעל גיל 18 וגר איתו?
יחזקאל סיבק: בהפניה בתקנות סדר הדין האזרחי, בפרק ל"ב.
אריה כהן: ב-475.
יחזקאל סיבק: הרי חוק ההוצאה לפועל עשה דבר חכם – הוא אמר עזבו, אלא אם אני אומר אחרת, אני אלך - - -
דוד רותם: צריך פה להוסיף את תקנות סדר הדין האזרחי.
ענת ליברמן: בדיוק, כמו שכתוב בסעיף של אזהרה רגילה.
דוד רותם: תבדקו, הלאה.
נעמה מנחמי: זה לא כמו באזהרה רגילה.
נעמה מנחמי: להפנות - - -
ענת ליברמן: לא, לייחד את זה, אבל שהפרשנות של דואר רשום עם אישור מסירה ושל המצאתו וההדבקה יהיו כמו שמתפרשות בתקנות סדר הדין האזרחי.
יחזקאל סיבק: למה מתפרשות?
יחזקאל סיבק: כאמור ב-, למה - - - מקום לפרשנות?
ענת ליברמן: כאמור ב-.
דוד רותם: ילכו הביתה ויחשבו, הלאה.
נעמה מנחמי: התיקון המוצע הבא הוא בסעיף קטן 64(א) – "ניתן פסק-דין לפינוי מקרקעין, לרבות סילוק-יד ולא מילא החייב אחרי פסק-הדין בתוך התקופה שנקבעה באזהרה שהומצאה לפי סעיף 7(א), יקבע רשם ההוצאה לפועל מועד לפינוי בהודעה, שתומצא לחייב ולצד שלישי אשר לידיעתו של רשם ההוצאה לפועל מחזיק באותם מקרקעין או בחלק מהם; - - -".
נעמה מנחמי: וכו', את רוצה להסביר את התוספת?
ענת ליברמן: את סעיף קטן 64(א) הרגיל?
דוד רותם: סעיף קטן 64(א).
ענת ליברמן: בסעיף קטן 64(א) הקיים היום עשינו הבהרה שלא קשורה לתיקון שלנו.
ענת ליברמן: זו הבהרה שהיתה צריכה להתבצע ממילא, כי מסעיף 64, כפי שהוא קיים היום, זה נראה שכאילו ברגע שלא מבוצע פסק-דין לפינוי – אגב, כל פינוי, לאו דווקא פינוי מושכר – ניתן מייד לשלוח הודעה על פינוי.
ענת ליברמן: כמובן שאנחנו יודעים שזה לא המצב, כי לפני כן יש את שלב האזהרה.
ענת ליברמן: לכן, אנחנו מבקשים רק להבהיר שאם פסק-הדין לא בוצע ולא מילא החייב אחר פסק-הדין בתוך התקופה שנקבעה באזהרה, כלומר יש גם את שלב האזהרה, רק אז יש הודעה על פינוי.
ענת ליברמן: זו הבהרה של המצב הקיים היום לגבי כל הפינויים, לא על פינוי - - -
נעמה מנחמי: היא לא רלבנטית כי אצלנו אין אזהרה ופינוי, אלא אזהרה ופינוי ביחד.
ענת ליברמן: היא לא רלבנטית אלינו, נכון.
ענת ליברמן: זה רק כדי להבהיר שבכל הפינויים האחרים יש אזהרה ויש הודעה על פינוי.
נעמה מנחמי: סעיף קטן 64(א1) המוצע – "על אף הוראות סעיף קטן (א), הומצאה אזהרה כאמור בסעיף 7(א2) לעניין פסק-דין לפינוי מושכר, ולא מילא החייב אחר פסק-הדין בתוך התקופה שנקבעה באזהרה, ייכנס מנהל לשכת ההוצאה לפועל למקרקעין האמורים, יפנה אותם וימסרם למי שזכאי לקבלם לפי פסק-הדין, בתוך - - -".
דוד רותם: אין בתוך 30 ימים.
ענת ליברמן: 20 ימים, אדוני?
דוד רותם: לא 20 ימים.
דוד רותם: המשטרה אומרת לך: את צריכה - - -
ענת ליברמן: דיברתי עם המשטרה בהפסקה.
ענת ליברמן: הרי הימים מתחילים להיספר מרגע שהמציאו את האזהרה שהיא הודעה על פינוי.
ענת ליברמן: אם, נניח, המציאו את האזהרה שהיא הודעה על פינוי ביום חמישי בערב, אז בימים שישי ושבת הוא לא יכול לגשת למשטרה.
ענת ליברמן: הוא הגיע ביום ראשון – כבר עברו לו שלושה ימים על חשבון האזהרה.
נעמה מנחמי: אבל זה מהתקופה שנקבעה באזהרה.
נעמה מנחמי: זה לא 30 ימים - - - מיום האזהרה, - - - המועד שנקבע באזהרה.
ענת ליברמן: לא, הספירה של הימים האלה שבהם אפשר לבצע את הפינוי, מתחילה מתום תקופת האזהרה.
דוד רותם: אני רוצה לשאול את המשטרה: כמה זמן אתם צריכים לדעת מראש בכדי לבצע פינוי?
ששון ששון: 21 יום זה מאד מקובל.
דוד רותם: 21 יום ממתי?
דוד רותם: מהרגע שתיאמתי איתכם?
ששון ששון: כן.
דוד רותם: אז את מבינה שה-21 זה מיום ראשון?
ענת ליברמן: לא, אבל הימים של הפינוי בחוק הם אחרים.
ענת ליברמן: הימים של הפינוי בחוק מתחילים להיספר מתום תקופת האזהרה והם מתחילים להיספר מיום חמישי.
דוד רותם: אין לי בעיה שתתחילי לספור ממתי שאת רוצה – מצידי תספרי אותם מיום ראשון בשבוע הקודם.
דוד רותם: הוא לא יכול לבוא לפנות, אלא אחרי 21 יום.
ענת ליברמן: אני יודעת.
דוד רותם: זאת אומרת שב-21 ימים הראשונים לא יהיה פינוי.
דוד רותם: אז תודיעי לחייב: אני אבוא לפנות אותך בתשעה ימים.
ענת ליברמן: אבל אני לא מודיעה לו תקופה.
ענת ליברמן: כשאני ממציאה לו, הוא יודע שמהרגע שהמציאו לו אזהרה שהיא הודעה על פינוי, הוא סופר 20 ימים ואז מתחילים העשרה ימים שבהם אפשר לפנות אותו.
דוד רותם: נכון, זה מה שאני רוצה.
ענת ליברמן: אם המציאו לחייב את ההודעה ביום חמישי, אז הוא מתחיל לספור את ה-20 ימים.
ענת ליברמן: הגעתי למשטרה רק ביום שני, בגלל שהיה שישי, שבת וחג ביום ראשון, ואז אני צריכה עוד 21 ימים.
דוד רותם: אבל היה חג של שלושה ימים, אז הגעת רק ביום חמישי.
ענת ליברמן: לא משנה.
ענת ליברמן: ניקח מצב רגיל שהיה שישי שבת, ואז אני מתחילה לספור מעכשיו את ה-21 ימים למשטרה.
ענת ליברמן: אז חלק מהימים שלאחר תום תקופת האזהרה אבודים מבחינתי – אני לא אוכל לבצע שם את הפינוי.
דוד רותם: את לא תוכלי לבצע את הפינוי בכל מקרה, אלא 21 יום אחרי שתיאמת עם המשטרה.
דוד רותם: אז את זה אני רוצה שתודיעי לחייב – לזה שהולכים לפנות אותו.
דוד רותם: תגידי לו מתי את באה לפנות אותו, ותגידי לו: זה יהיה אחרי 21 יום מהיום.
ענת ליברמן: אבל זה מה שאנחנו אומרים.
דוד רותם: בעצם 21 יום מהיום, זה אותו הדבר.
נעמה מנחמי: מה שאפשר להגיד - -
דוד רותם: זה לא בתוך 30 יום.
נעמה מנחמי: - - ייכנס מנהל לשכת ההוצאה לפועל וכו', לא מוקדם מיום כך וכך, ולא יאוחר מיום כך וכך.
דוד רותם: זה יהיה בתום 21 יום - - -
נעמה מנחמי: לא לפני 21 יום, ולא יאוחר מ-30 יום.
דוד רותם: נכון, זו התקופה שיש לך.
דוד רותם: אין לכם ברירה כי אתם צריכים לתאם עם המשטרה, אחרת אין לכם פינוי.
ענת ליברמן: נכון, ואני אומרת שאם אפשר שזה יהיה לא מוקדם מ-21 יום, ולא יאוחר מ-35 ימים.
דוד רותם: מה פתאום 35 ימים?
דוד רותם: אתם ביקשתם 30 יום?
דוד רותם: אני לא מבין?
ענת ליברמן: לא, זה 35 ימים מהאזהרה, זה יוצא כאילו 15 ימים.
דוד רותם: אין לי בעיה – אתם מיום האזהרה סופרים 21 יום ו-30 יום.
דוד רותם: בתקופה הזאת תבצעי.
ענת ליברמן: זה מה שביקשנו.
דוד רותם: אין שום בעיה, אבל אתם תודיעו לו שתבצעו את זה בין 21 יום, לבין 30 יום.
דוד רותם: ודאי לא טוב, אבל זה מה שרציתם.
ענת ליברמן: אבל זה מה שאני אומרת – השאלה היא אם אפשר לתת עשרה ימים?
דוד רותם: מה פתאום שאני אתן עשרה ימים?
ענת ליברמן: הרגע נתת תשעה ימים.
דוד רותם: אני לא נתתי לך כלום – נתתי בין 21 ל-30.
דוד רותם: זה מה שביקשת.
ענת ליברמן: השאלה היא אם אפשר בין 21 ל-35?
דוד רותם: לא, למה?
ענת ליברמן: לאפשר מרווח של תיאום עם המשטרה ועם יתר הגורמים.
דוד רותם: אני נותן לך 21 יום מתום האזהרה.
ענת ליברמן: 21 יום מתום האזהרה?
ענת ליברמן: זה לא מה שאמרת הרגע.
ענת ליברמן: 21 יום מתום האזהרה זה מצוין.
דוד רותם: 21 עד 30.
יחזקאל סיבק: מתום האזהרה?
אריה כהן: לא, לא.
ענת ליברמן: זה משהו אחר.
ענת ליברמן: מתום האזהרה – זה מה שאנחנו רוצים.
דוד רותם: אז מה שתקבלו – 21 עד 30 מתום האזהרה, כמו שאת רוצה.
יחזקאל סיבק: לא, את לא רוצה מתום האזהרה.
דוד רותם: עורך-הדין סיבק, היא רוצה.
דוד רותם: היא יודעת מה היא רוצה.
דוד רותם: אתה לא צריך לעזור לה, והיא מקבלת את מה שהיא רוצה.
אריה כהן: - - - חזרה - - - לא, לא.
אריה כהן: סליחה, אדוני.
דוד רותם: אה, לא.
אריה כהן: מה שעורכת-הדין ליברמן מנסה להסביר זה שבמידה ואנחנו מסרנו ביום חמישי את האזהרה לחייב, אנחנו צריכים להודיע למשטרה – לא נוכל להודיע באותו יום למשטרה, נודיע לו ביום ראשון.
אריה כהן: כעת, יכול להיות מצב שייצרנו 3 ימים שאנחנו נמצאים במינוס כי למשטרה יש 21 יום, ולאותו אדם שנתתי לו בין 21 יום ל-30 יום, נהפכו לו שבעה ימים שיש לו, ולכן עורכת הדין ליברמן אומרת: תגדיל לי את המרווח הזה.
דוד רותם: סליחה, האזהרה נגמרה ביום חמישי - -
אריה כהן: מסרתי, ולמשטרה אני יכול - - -
דוד רותם: - - ביום ראשון התחלת לתאם עם המשטרה שאומרת: בעוד 21 יום.
דוד רותם: אילו היית מדבר איתם ביום חמישי, אז יש לך 21 יום מיום חמישי.
דוד רותם: אבל יש לך עדיין בין ה-21 ל-30.
דוד רותם: יש לך עוד זמן.
אריה כהן: יש שבעה ימים.
דוד רותם: אז ממה אתה חושש?
ענת ליברמן: שאם ה-21 ימים נופלים בסוף, גם על שישי שבת, אז נשאר לי יום אחד.
דוד רותם: 21 יום מיום חמישי זה יום חמישי.
דוד רותם: 21 יום מיום ראשון זה יום ראשון.
דוד רותם: הם לא נופלים על שישי שבת – הימים לא זזים.
דוד רותם: שלושה שבועות זה שלושה שבועות – בלוח שלי לפחות.
ענת ליברמן: אם המשטרה יכולה להתחייב לנו שמבחינתם אין בעיה, אז אנחנו - - -
דוד רותם: אני לא יודע אם המשטרה מתחייבת או לא.
דוד רותם: אם המשטרה אומרת: אני צריכה 21 יום, ואחר-כך היא תגיד: אני מצטערת, בדיוק מגיע נשיא ארצות הברית ואין לי כוחות, אז יפנו עוד פעם לרשם ויבקשו עוד פעם 21 יום.
ענת ליברמן: בגלל זה אנחנו רוצים - - - להרחיב את - - -
דוד רותם: את כתבת 30.
דוד רותם: היית נותן לך את מה שאת רוצה ומה היה קורה?
ענת ליברמן: אדוני, שכחתי פרט, אני מתנצלת.
ענת ליברמן: לא מייד אחרי שיש המצאה אני יכולה ללכת למשטרה, כי אני צריכה לאשר את דרך ההמצאה אצל הרשם – זה הסעיף שעוד מעט נדבר עליו, בקשת הפינוי.
ענת ליברמן: רק אחרי שהרשם נתן בזה החלטה, אני יכולה ללכת למשטרה.
ענת ליברמן: אגב, חבל שהמשטרה פה והם שלחו את המכתב הזה עם כל הדברים שהם צריכים לבחון – רק אחרי שנגיע עם אישור הרשם על הפינוי וכל הדברים האלה, שזה לוקח עוד 24 שעות, רק אז הם מסכימים להתחיל לתאם.
ענת ליברמן: כלומר מראש - - -
דוד רותם: לא הבנתי?
דוד רותם: אתם יכולים לגשת ביום ראשון בבוקר אל הרשם.
ענת ליברמן: אבל ייקח לו גם 24 שעות עד שהוא ידון בהחלטה ועד שתינתן החלטה.
נעמה מנחמי: תעשי את זה מהיום ה-30 עד היום ה-40, במקום מהיום ה-21 עד היום ה-30 ואז יהיה לך מרווח יותר גדול.
ענת ליברמן: אני חושבת שפה זה הרבה יותר מבלבל.
ענת ליברמן: אם אנחנו נותנים - - -
דוד רותם: מה שאתם רוצים מבלבל את כל העולם.
דוד רותם: 30 יום לפינוי – בכל יום מה-30 יום, זה לא מבלבל אף אחד - - -
ענת ליברמן: אז לא אמרנו 30 יום.
קריאה: את אומרת 15 יום.
ענת ליברמן: אדוני, אנחנו מסכימים לרדת מזה.
דוד רותם: אתם כתבתם - - -
ענת ליברמן: אנחנו מסכימים לרדת מזה, הבנו.
ענת ליברמן: אנחנו אומרים 15 ימים – מהיום ה-20 ועד היום ה-35.
נעמה מנחמי: אבל ב-20 גם ככה זה לא יהיה.
נעמה מנחמי: סתם, סתם.
נעמה מנחמי: זה לא יהיה אפקטיבי - -
דוד רותם: זה לא יהיה יותר מ-30.
דוד רותם: אני אכתוב בין ה-20 - - -
נעמה מנחמי: - - למה לך להיכנס ל-20?
נעמה מנחמי: זה לא נותן לך כלום.
ענת ליברמן: אז עורכת-הדין מנחמי, מה המשמעות שהאזהרה היא של 20 ימים, אם אני אומרת שממילא אתה תוכל לבצע את זה רק מהיום ה-25?
נעמה מנחמי: בגלל זה אמרתי לך שמראש תלכי על 30 כי את לא יכולה לבצע את זה.
נעמה מנחמי: אתם התעקשתם על ה-20.
דוד רותם: אבל את לא יכולה לבצע - - - את רוצה בין 20 ל-30?
ענת ליברמן: לא, אני - - -
דוד רותם: כי את יודעת שאת לא יכולה לבצע את זה אחרי 20.
נעמה מנחמי: אז תעשי 30 לאזהרה והודעה - - - 30 עד 40.
ענת ליברמן: לא, אני יודעת - - - שבהם תהיה לי בעיה.
ענת ליברמן: כי עד שילכו לבקש אישור מהרשם לביצוע הפינוי, ועד שיקבלו את החלטת הרשם שזה החלטות דחופות – זה תוך 24 שעות, אבל זה יום – ועד שילכו למשטרה עם הדבר הזה, אז אני נוגסת בימים שאני יכולה לבצע את הפינוי ונשארים לי יומיים לתאם את הפינוי.
ענת ליברמן: בגלל זה אני אומרת שזה יהיה מהיום ה-20 ועד היום ה-35 – גם זה סד זמנים מאד קשה לביצוע.
דוד רותם: מתי את רוצה לפנות?
דוד רותם: בין איזה ימים לאיזה ימים?
ענת ליברמן: בין היום ה-20 ליום ה-35.
ענת ליברמן: כלומר, 15 ימים.
דוד רותם: את רוצה להרוויח חמישה ימים?
ענת ליברמן: אני לא מרוויחה את זה.
ענת ליברמן: אני מנסה שבימים האלה אפשר יהיה לתאם עם המשטרה.
נעמה מנחמי: אבל זה לא אפקטיבי.
נעמה מנחמי: החמישה ימים הראשונים הם ממילא - - -
דוד רותם: אני מוכן לתת לך בין ה-27 ל-35.
קריאה: לא צריך תמיד - - -
ענת ליברמן: שוב, מה משמעות האזהרה של 20 ימים?
דוד רותם: המשמעות פשוטה.
דוד רותם: אתם ביקשתם: בתוך 30 ימים מתום התקופה שנקבעה באזהרה, ואני נותן לך בתוך ה-30 ימים האלה.
דוד רותם: אני רק אומר שבתוך ה-30 ימים אל תשאירי אותי לא ישן בלילות, כי ב-21 ימים מתוך ה-30 את לא יכולה לעשות כלום.
דוד רותם: לפחות 21 יום.
חיים זקס: זאת לא היתה הכוונה כאן.
דוד רותם: זאת לא היתה הכוונה?
דוד רותם: אני יודע לקרוא, יותר מלקרוא אני לא יודע.
חיים זקס: מה שניסינו לומר הוא שאפשר להתחיל לבצע את פסק-הדין – לפנות את הדייר – רק אחרי 21 יום מתום המצאת האזהרה.
חיים זקס: אני לא יודע מתי אני מצליח להמציא את האזהרה.
חיים זקס: אני לא יודע את זה מראש.
דוד רותם: לא, אתה כתבת: ש"- - - ייכנס מנהל לשכת ההוצאה לפועל למקרקעין - - - בתוך 30 ימים מתום התקופה שנקבעה באזהרה - - -", מה זה תום התקופה שנקבעה באזהרה?
ענת ליברמן: היום ממציאים את האזהרה ומחכים 20 ימים של האזהרה.
ענת ליברמן: כשנגמרו ה-20 ימים של האזהרה, אז ביקשנו 30 ימים לפינוי.
ענת ליברמן: את 30 הימים האלה, אנחנו אמורים לקצר.
דוד רותם: את ה-30 ימים האלה קיבלתם, אבל ב-30 הימים האלה אתם לא יכולים לפנות.
דוד רותם: כי אתם צריכים קודם ללכת לרשם, ואחר-כך ללכת למשטרה - - -
ענת ליברמן: לא, הולכים לרשם עוד לפני – בתקופת האזהרה אפשר ללכת לרשם.
דוד רותם: אבל אולי פיניתי?
דוד רותם: מה אתם הולכים לרשם?
ענת ליברמן: הוא רק מאשר את זה.
ענת ליברמן: אם פינו אז לא - - -
דוד רותם: ואז תיאמתם עם המשטרה?
ענת ליברמן: אחרי שמאשרים את זה אצל הרשם, הולכים למשטרה.
דוד רותם: מבטלים אחר-כך?
דוד רותם: כי אומרים להם: לא צריך, האיש פינה.
דוד רותם: בקיצור, אתם תטרטרו את כל העולם רק כדי להרוויח עוד יומיים.
ענת ליברמן: אדוני, זה קורה גם היום – מתאמים עם המשטרה 21 ימים מראש ואם פתאום האדם מחליט להיות נחמד ולצאת מהדירה, אז מבטלים את הפינוי.
ענת ליברמן: ככה זה.
ענת ליברמן: גם מבטלים את הקבלן, אבל זה גם מה שקורה היום.
ענת ליברמן: לא צריך להמתין את כל ימי האזהרה ורק אז ללכת לפרוצדורה.
דוד רותם: תנו לי לחשוב על איזו תקופה תקבלו.
חיים זקס: אפשר לנסות להסביר עוד פעם מה ניסינו לעשות כאן?
חיים זקס: אוקיי.
נסים אוג'ר: לעניין ה-15 יום שאדוני הציע, אני שואל שאלה: איך כולם נותנים, למשל, לחברת ביטוח לחתום על צ'ק?
נסים אוג'ר: אומרים עד שהיא תחתום על צ'ק, היא צריכה 21 יום.
נסים אוג'ר: אדם שאומר: אני רוצה לקיים את פסק-הדין, פסק-הדין מקובל עליי, לא הצלחתי בניהול ההתדיינות המשפטית שלי ואני רוצה לפנות את המושכר.
ענת ליברמן: זה 21 ימים.
נסים אוג'ר: 15 יום בשבילו מיום שהוא - - -
דוד רותם: לא מספיק.
נסים אוג'ר: לא מספיק למצוא דירה.
נסים אוג'ר: לא מספיק לארגן קבלן.
דוד רותם: לכן, יש לו 15 יום עד שאפשר לפתוח את תיק ההוצאה לפועל.
דוד רותם: אחר-כך יש לו עוד 20 יום של האזהרה.
נסים אוג'ר: נכון, אבל אחרי 15 יום התווספו לו שכר-טרחת עורך-דין, אגרה והוא אומר:
נסים אוג'ר: גם ככה אין לי לשלם את שכר-הדירה.
נסים אוג'ר: אז אני עכשיו רוצה לפנות את הדירה ולהיות אזרח הגון.
דוד רותם: אם הוא יודיע: אני מפנה את הדירה, לא יפתחו לו תיק בהוצאה לפועל.
נסים אוג'ר: השאלה שלי היא: כמו שלחברות ביטוח נותנים 21 יום לחתום על צ'ק, למה אזרח הגון שרוצה לקיים את פסק-הדין לא יקבל 21 יום?
דוד רותם: גם לחברת ביטוח אני לא נותן 21 יום.
ענת ליברמן: אבל בסעיפים 16 ו-17 אנחנו מאפשרים בכל מקרה לבוא לרשם ולהגיד בכל נקודת זמן לעכב את ההליכים.
נסים אוג'ר: אז יבקשו לתת ערבויות.
ענת ליברמן: אבל אם יש לו תירוץ שמצדיק את זה, אז הוא יבוא לרשם ויבקש את עיכוב הפינוי.
ענת ליברמן: אבל אם אין לו תירוץ שמצדיק - - -
נסים אוג'ר: התחייבות בערבויות.
נסים אוג'ר: כל הסכמה של רשם בעניין הזה - - -
ענת ליברמן: לא, יש פה גם מ"טעמים מיוחדים" שהוא מוותר לו על ערבויות.
נסים אוג'ר: כן, זה מכניס אותי לשיקול הדעת של הרשם.
נסים אוג'ר: זאת לא הבעיה של החייב.
ענת ליברמן: אדוני, לא הבנתי מה ההצעה האחרונה שלך?
חיים זקס: ישקול את זה.
דוד רותם: אני הצעתי לכם בין היום ה-21 ליום ה-30.
דוד רותם: אם תרצו בין היום ה-25 ליום ה-32 אני אתן לכם.
ענת ליברמן: טוב, תודה רבה.
דוד רותם: אמרתי להם: אני רוצה דבר אחד, אני רוצה לאשר להם את האפשרות להתחיל את הפיילוט.
תמי סלע: - - - כבר אישרו להם את האפשרות להתחיל את הפיילוט.
דוד רותם: אדוני, מנכ"ל רשות האוכלוסין.
אמנון בן עמי: כן.
דוד רותם: לי אין תקנות שלכם שעוסקות בנושא של הפיילוט.
תמי סלע: לא, זה קשור לפיילוט, אבל זה לא צו - - -
דוד רותם: זה קשור, אבל זה לא הצו שמאפשר לכם – אצלי אין משהו שמעכב לכם את הפיילוט.
אמנון בן עמי: למעשה, אני יכול להתחיל לבצע את הפיילוט ב-31 בינואר 2012?
דוד רותם: אתה שואל אותי בתור מה?
דוד רותם: בתור יועץ משפטי?
דוד רותם: אני רואה פה יועצים משפטיים בלי סוף.
אמנון בן עמי: אז תאמרי מה אנחנו צריכים, אומר יושב-ראש הוועדה שאין בעיה.
נעמה פלאי: את הצו שמסדיר את הבדיקות שיעשו בתקופת הפיילוט העברנו בוועדה המשותפת, אבל יש את התקנות.
נעמה פלאי: שלושת התקנות שמונחות בפני הוועדה הן תקנות שרלוונטיות גם לתקופת המבחן, מכיוון שמדובר בהם בפרטים שירשמו על גבי התעודה, בפקיעת תוקף של התעודה, בתעודה האלקטרונית לאימות שתשולב בתוך תעודת הזהות בפיילוט - - -
דוד רותם: אני רוצה להבין דבר אחד, יש לי שתי תקנות, השלישית הגיעה אתמול, ואם אתם חושבים שמאתמול להיום אז - -
אמנון בן עמי: נכון, נכון.
דוד רותם: - - אתם פשוט טעיתם בוועדה.
דוד רותם: הדבר מאוד פשוט: תוקף התעודות, זה כל עוד יש פיילוט.
דוד רותם: מחר אני מסכים להשתתף בפיילוט, מה הסכמתי?
דוד רותם: לעשות תעודה ביומטרית לשנתיים, ואחרי שנתיים אתם חייבים להשמיד את זה.
דוד רותם: אתם לא יכולים לשמור את זה ליותר משנתיים, כי אני הסכמתי לפיילוט של שנתיים.
אמנון בן עמי: לא, אנחנו לא חייבים, אדוני, להשמיד את התעודה, הפיילוט הוא לגבי המאגר.
דוד רותם: אתם חייבים להשמיד את כל המאגר, את כל המאגרים.
דוד רותם: אם אין לך מאגר, התעודה לא שווה כלום, היא סתם חתיכת פלסטיק, שאתה לא יכול להשוות עלי כלום.
נעמה פלאי: זה הטיעון שלנו.
נעמה פלאי: הטיעון שלנו אומר, שאנחנו סבורים שצריך שתהיה התעודה החדשה, החכמה יחד עם המאגר, מכיוון שהמאגר נותן מענה לנושא הזהויות הכפולות.
נעמה פלאי: אבל השאלה שעומדת למבחן בתקופת המבחן היא שאלת המאגר: האם יהיה מאגר או לא יהיה מאגר?
נעמה פלאי: התעודה טובה ונכונה - -
אמנון בן עמי: גם לאחר מכן.
נעמה פלאי: - - וצריך לצאת אליה, גם אם בסוף תקופת המבחן יוחלט על ביטולו של המאגר.
נעמה פלאי: ותעודת הזהות הזאת לא תראה כמו תעודת הזהות שיש היום, לכן דרושים לנו - - -
דוד רותם: יש לי כרטיס פלסטיק כזה ואין מאגר, אז מחר אני מגיע לאיזשהו מקום ורוצים לזהות אותי, מעבירים אותו במכונה, מה זה עושה?
דוד רותם: שום דבר, כי אין לך מאגר להשוות את זה.
נעמה פלאי: לא, יש אפשרות לקריאה מול התעודה.
עודד פלר: זה אומר שאתה האדם שבתעודה.
דוד רותם: אני האדם שבתעודה, זה הכול.
אמנון בן עמי: בסדר, התעודה בכל מקרה תהיה.
נעמה פלאי: מאפשר קריאה מול התעודה.
נעמה פלאי: האדם ישים אצבע, יצולם, ויבדקו שמה שבתוך התעודה מתאים לבן-אדם שעומד לפנינו.
דוד רותם: מצוין, בקיצור יהיה כך - - -
נעמה פלאי: זה לא רק זיהוי חזותי, זה מעבר לזה.
אמנון בן עמי: אדוני, מה שחשוב הוא שהתעודה תישאר בכל מקרה.
אמנון בן עמי: אתם תחליטו בסוף תקופת הפיילוט אם לבטל את נושא המאגר, כן או לא, לכן אני חושב שעל התעודה אין מחלוקת.
דוד רותם: בואו נתחיל לדון בתקנות שלכם, נראה מה אנחנו עושים.
דוד רותם: גברתי היועצת המשפטית, נא להתחיל.
תמי סלע: בישיבה הקודמת התחלנו לדון בתקנות, שעניינן תקופת תוקף התעודות ופקיעת תוקפן של תעודות זהות, שזה סט חדש של תקנות, לא תיקון לתקנות קיימות.
תמי סלע: צריך לקרוא את כולן ולהעיר הערות תוך כדי.
תמי סלע: "בתוקף סמכותי לפי סעיפים 26 ו-28א(2)" – פה חשבתי שצריך גם להפנות לסעיף 47 לחוק מרשם האוכלוסין – "ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת אני מתקין תקנות אלה: הגדרות, בתקנות.
תמי סלע: .. "גוף ציבורי" – כהגדרתו בפסקה (1) להגדרה "גוף ציבורי" שבסעיף 23 לחוק הגנת הפרטיות", שזה אומר משרדי הממשלה, מוסדות מדינה אחרים, רשות מקומית וגוף אחר הממלא תפקידים ציבוריים על-פי דין.
תמי סלע: זה רלוונטי בעיקר למידע שנמסר אחר כך מגוף ציבורי על כך שנעשה שימוש לרעה בתעודה, וזאת אחת העילות לפקיעה של תעודת זהות, הכוונה להגדרה של גוף ציבורי.
תמי סלע: יש פה הגדרה של גורם מאשר ממשלתי, שהבנתי מהמשרדים, שרוצים לשנות את המונח ל"מנפיק תעודות לאימות ממשלתי", נכון?
תמי סלע: כדי לא להטעות עם הגורם המאשר בחוק חתימה אלקטרוני, שהוא בעצם גורם ממשלתי – אני מדגישה את הממשלתי – ולא גורם פרטי, ש"מנפיק תעודות אלקטרוניות לאימות עבור רשות האוכלוסין לפי תקנות מרשם האוכלוסין".
תמי סלע: אלה התקנות שהועברו אלינו אתמול.
דוד רותם: בקיצור, זה מה שאומר שלא תתחיל את הפיילוט.
דוד רותם: מי מנפיק את התעודות היום?
דוד רותם: חברה חיצונית שזכתה במרכז – זה החומר שהעברת לי.
דוד רותם: פה כתוב: "גורם ממשלתי המנפיק תעודות אלקטרוניות", אין גורם פרטי.
דוד רותם: זאת אומרת, שאי-אפשר להפעיל את כל המכרז שלך, קח את זה בחשבון.
נעמה פלאי: תעודות הזהות מונפקות על-ידי רשות האוכלוסין.
נעמה פלאי: אנחנו מדברים פה על הגורם שמנפיק עבור רשות האוכלוסין את התעודה האלקטרונית לאימות שנמצאת בתוך התעודה.
דוד רותם: ואתם כתבתם: "גורם ממשלתי", ומי שמפעיל את זה – זה גורם פרטי ולא גורם ממשלתי, זה חברה שזכתה במכרז.
אמנון בן עמי: לא, בקשרים עם גורם ממשלתי.
דוד רותם: סליחה, מה?
אמנון בן עמי: זה גורם ממשלתי.
נעמה פלאי: פה מדובר על הגורם שמנפיק את התעודה האלקטרונית לאימות.
אמנון בן עמי: זה "ממשל זמין".
דוד רותם: בסדר, רבותי.
אמנון בן עמי: "ממשל זמין" זה גוף ממשלתי.
תמי סלע: ההגדרה הבאה מדברת על "עובד מוסמך", שזה או "עובד רשות האוכלוסין או מנפיק או מנפיק תעודות לאימות ממשלתי ששר הפנים או ראש רשות האוכלוסין הסמיך לכך לענין תקנות אלה או חלקן;".
תמי סלע: אחר כך נגיע לתפקידים של העובד המוסמך, אז אולי נצטרך לבחון אותם, כי צריך לשים לב שהעובד של רשות האוכלוסין זה באמת עובד של המשרד הממשלתי, ושמנפיק התעודות הוא גורם יותר טכני מקצועי – ואם יש דברים מסוימים שמחייבים שיקול דעת, אז יכול להיות שזה פחות מתאים, אבל על זה נסתכל כשנגיע לתפקידים עצמם.
תמי סלע: עוד הערה שרציתי לברר: לפי חוק מרשם האוכלוסין, הגורם שאחראי על רישום הפרטים, השינוי שלהם, וקבלת בקשה לשינוי פרטים זה פקיד רישום.
תמי סלע: בעצם, גם העובד המוסמך פה מקבל הודעות על שינוי ברישומים או על שינוי פרטים או על פרטים לא נכונים בתעודה, ומה היחס בעצם בין פקיד הרישום לעובד המוסמך, שני גורמים שונים שלכאורה - - -
דוד רותם: חלק מהדברים יבוצעו או על-ידי זה או על-ידי זה.
נעמה פלאי: בכל הנוגע לשינויים במרשם האוכלוסין, זה נשאר לפי חוק מרשם האוכלוסין, אנחנו לא עושים פה שינוי בהיבט הזה.
נעמה פלאי: ההיבט של מה שמופיע כאן נוגע לביטולים, בעיקר לנושא הביטול של התעודה בהקשרים של פרטים שאינם נכונים טכנית, דברים שהם בתעודה האלקטרונית לאימות, הדברים האלה הם הדברים שרלוונטיים לעניין הביטול.
נעמה פלאי: כל הסמכויות שיש לפקיד רישום לפי חוק מרשם האוכלוסין לא משתנות, אנחנו לא עושים פה איזה שינוי.
נעמה פלאי: לא יהיה מצב שמישהו שאינו מוסמך לפי חוק מרשם אוכלוסין יוכל לבצע פעולה, שעניינה שינוי במרשם האוכלוסין, אם הוא לא הוסמך לכך.
תמי סלע: טוב, אוקיי.
תמי סלע: "רשות האוכלוסין" – רשות האוכלוסין וההגירה.
תמי סלע: תקופת תוקפן של תעודות זהות.
תמי סלע: 2.
תמי סלע: (א) תקופת תוקפה של תעודת זהות היא עשר שנים מיום הנפקתה".
תמי סלע: זה בעצם העניין שדנו בו וקיבלנו מסמך עם כל העלויות של הקביעה החדשה הזו.
תמי סלע: ו-"(ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), תקופת תוקפה של תעודת זהות הניתנת" - - -
דוד רותם: מי זה היועץ הכללי?
דוד רותם: תסביר לי כמה עולה תעודת זהות.
יהודה מלול: תעודה אחת?
יהודה מלול: נלך לשלבים ואחר כך נכמת אותם.
יהודה מלול: תעודה אחת עולה את ההרכשה, שזה בעצם - - -
דוד רותם: סליחה, אני מברך את החבר החדש של ועדת חוקה, חבר הכנסת ד"ר טיבי.
אברהם מיכאלי: אתה בירכת אותו בישיבה הקודמת.
דוד רותם: בוא נאמר כך, בישיבה הקודמת הוא נכנס ויצא, עכשיו - - -
אחמד טיבי: תמיד עולים חדשים מתייחסים לוותיקים כאילו היו חדשים.
דוד רותם: אתה חדש, כדאי שתזכור.
דוד רותם: חדש וזמני.
אברהם מיכאלי: בשביל מה פתחת את זה עכשיו?
אברהם מיכאלי: עזוב, שעה שלמה עכשיו יתקיים ביניכם דיון.
אברהם מיכאלי: תשומת לב יש לו גם ככה, אל תדאג.
יהודה מלול: קודם כל בא מי שמבקש את התעודה ועובר הליך הרכשה, שזה הוידוא שזה בן-האדם, אחר כך התמונה שלו, תעודת הזהות וכל הפרוצדורות.
יהודה מלול: זה איזשהו זמן עבודה של הלשכה.
יהודה מלול: התעודה מועברת למקום - - -
דוד רותם: איזשהו זמן של הלשכה, כמה זמן?
יהודה מלול: כמה זמן זה לוקח?
יהודה מלול: סדר גודל של שבע דקות.
דוד רותם: שבע דקות, הכול?
דוד רותם: טביעת אצבעות, הכול שבע דקות?
יהודה מלול: טביעת אצבעות, תמונה – זה ההערכה שנעשתה על-ידי בדיקה בשטח.
דוד רותם: לא יודע למה בכל פעם שאני עובר בשדה התעופה בניו-יורק זה לוקח הרבה יותר.
יורם אורן: אני יכול להסביר את ההבדלים.
דוד רותם: אתה יכול להסביר?
יורם אורן: קודם כל, אצל האמריקאים לוקחים את טביעת האצבע ברמת פירוט הרבה יותר גבוהה, זה לא שתי אצבעות אלא עשר אצבעות, כשזה נעשה בהליך של ארבע, ארבע ושני אגודלים.
אברהם מיכאלי: מה שעושים בקונסוליה, בעצם זה אותה שיטה.
יורם אורן: אותה שיטה בדיוק, ואז נכנסים ל"סרט".