GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלומית ווגמן: ברשותכם, אני אתייעץ עם מר פול לנדס, ואני כבר אענה לכם על הנקודה הזו.
שלומית ווגמן: עכשיו.
דוד רותם: 10 דקות הפסקה?
דוד רותם: אם 10 דקות מספיק לך?
שלומית ווגמן: כן, כן, כן.
דוד רותם: 10 דקות הפסקה, רבותי.
דוד רותם: 10 דקות מהירות.
שלומית ווגמן: מתנצלת.
דוד רותם: באת עם הסכמה, אז אנחנו סולחים לך.
שלומית ווגמן: כן.
שלומית ווגמן: לאחר התייעצות, אנחנו ברשות לאיסור הלבנת הון חושבים שכן יש צורך במידע הזה על פרטי נהנה.
שלומית ווגמן: יחד עם זאת – בהתחשב בדיון המתקדם – אנחנו חושבים שהמקום הנכון לעשות את זה באמת עשוי להיות בנוהל 417 ואנחנו נדון בנושא בהמשך עם "בנק ישראל" וננסה להגיע איתם לאיזשהו פתרון.
דוד רותם: אז בינתיים אני יכול להוריד את זה כאן, ובעצם לקבל את הבקשה של הבנקים.
דוד רותם: איך לנסח את זה?
דוד רותם: – אתם תנסחו ביניכם את הנוסח המדויק.
דוד רותם: משטרת ישראל – הצלחתם עוד פעם.
דוד רותם: טוב, אפשר להצביע?
דוד רותם: בעד אישור התיקון – פה אחד
דוד רותם: הצעת חוק ההוצאה לפועל, תיקון 35, ביצוע פסק דיון לפינוי מושכר, התשע"א-2011.
דוד רותם: רבותיי היקרים, אנחנו נמשיך.
נעמה מנחמי: מאחר שהדיון הקודם היה דיון עקרוני ואם אין עוד עניינים עקרוניים שאנשים רוצים להעלות, אני מציעה שנתחיל לקרוא את הנוסח ונעיר הערות.
נעמה מנחמי: אני קוראת מהנוסח המשולב – התיקון הראשון שמתבקש הוא תיקון הגדרה חדשה: "פסק-דין לפינוי מושכר" – פסק דין בתביעה לפינוי מושכר שחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל"ב-1972, אינו חל עליו, שהוגשה לפי פרקים ט"ז או ט"ז4 לתקנות סדר הדין".
נעמה מנחמי: כלומר, שתחולת הצעת החוק של התיקון המתבקש, תהיה על פסקי-דין בתביעות לפינוי מושכר, שחוק הגנת הדייר לא חל עליו, שמבוצעים לפי סדר דין מקוצר, או תביעה לפינוי מושכר – שני הסדרים המצויים בתקנות סדר הדין האזרחי.
נעמה מנחמי: אני מבקשת להביא לתשומת לב הוועדה שסדר דין מקוצר יוצר סד זמנים והליכים מצומצם.
דוד רותם: הארכנו את זה ל-30 יום לא מזמן, נכון?
דוד רותם: בסדר דין מקוצר קבענו שבקשת רשות להתגונן תהיה תוך 30 יום.
ענת ליברמן: לא, אדוני מדבר על תביעה לסכום קצוב שמוגשת להוצאה לפועל, שמועד ההתנגדות יהיה כמו בשטרות.
ענת ליברמן: מדובר במשהו שונה.
ענת ליברמן: כאן אנחנו מדברים על הליך שהגיע מבית-המשפט.
דוד רותם: לא עשינו את זה בסדר דין מקוצר?
דוד רותם: עד כמה שזכרתי בסדר דין מקוצר גם הארכנו ל-30 יום.
ענת ליברמן: מה שאדוני אומר קשור לתקנות סדר דין אזרחי, והתיקון שבוצע בחוק ההוצאה לפועל - - - בהשוואת ימי ההתנגדות.
דוד רותם: אז זה לא - - - תקנות סדר הדין האזרחי - - -
נעמה מנחמי: התקנה הרלבנטית בסדר דין מקוצר היא 213, לגבי מתן רשות להתגונן.
נעמה מנחמי: אבל חשוב לשים לב שיכול להינתן פסק-דין בהיעדר הצד השני, בהליך מזורז וזה הרקע ליתר התיקונים שאנחנו מציעים.
נעמה מנחמי: התיקון הבא המוצע הוא תיקון סעיף 6 – בקשת ביצוע.
ענת ליברמן: אם אני יכולה להוסיף על מה שאמר הייעוץ המשפטי – חשוב לי להגיד שגם בתקנות סדר הדין האזרחי, נתנו לסוג התביעות המסוים הזה איזה שהוא הליך מקוצר, או באמצעות פרק ט"ז4, או באמצעות פרק ט"ז, סדר דין מקוצר.
ענת ליברמן: לא כל תביעה לפינוי מושכר מוגשת באחת מסדרי הדין עליהן דיברנו.
ענת ליברמן: יש תביעות לפינוי מושכר שמוגשות בהליך רגיל.
ענת ליברמן: התיקון שאנחנו מציעים לא מדבר על כל התביעות לפינוי מושכר, אלא רק על תביעות לפינוי מושכר שזכו לאותן הקלות, ושהזוכים השתמשו בהקלות כשהם היו בבית-המשפט.
נעמה מנחמי: מה מאפיין את אותם הליכים?
ענת ליברמן: תקנות סדר הדין האזרחי דורשות קריטריונים: שחוק הגנת הדייר אינו חל, שיש ראיות בכתב – כדי שזה יהיה סדר מקוצר.
ענת ליברמן: אם זו תביעה לפי פרק ט"ז4, אז שלא יכרכו סעדים נוספים פרט לסעד הפינוי.
ענת ליברמן: יש סעדים שמובנים בתקנות סדר הדין האזרחי, אבל יש אנשים שעומדים בקריטריונים שקבועים בתקנות סדר הדין האזרחי, ובכל זאת לא משתמשים בהליכים המזורזים שהציעו להם בבית-המשפט, ובוחרים בהליך רגיל.
ענת ליברמן: האנשים שבחרו בהליך רגיל בבית-המשפט לא יזכו להליך המקוצר אצלנו, וחשוב לדעת את זה.
ענת ליברמן: מי שיזכה בהוצאה לפועל בהליך מקוצר מבחינת הזמנים, הוא מי שהגיש את התביעה בבית-המשפט בהליכים המקוצרים, כלומר לפי פרקים ט"ז ו-ט"ז4.
דוד רותם: סליחה, אתם עושים "מישמאש".
דוד רותם: תחליטו – אתם הוצאה לפועל, או מערכת בתי-המשפט?
ענת ליברמן: אנחנו ההוצאה לפועל.
דוד רותם: עכשיו, אתם מזרזים פסקי-דין של פינוי?
ענת ליברמן: בפינוי מושכר.
דוד רותם: מה זה עניינכם איך הגשתי את התביעה לבית-המשפט?
דוד רותם: הגשתי תביעה בסדר דין רגיל, נשמעו עדים, עסקנו בנושאים רציניים כמו: תוקף החוזה, כן חזרתי בי, לא חזרתי בי – יש נושאים שלא יכולים להתברר בסדר דין מקוצר – ניהלנו תיק וניתן פסק-דין.
דוד רותם: עכשיו אני בא לממש אותו.
דוד רותם: אז אם יש לכם עניין לקצר את הפסקי-דין של - - -, אז זה יחול על זה.
דוד רותם: אם אתם רוצים רק על סדר דין מקוצר?
דוד רותם: – בקיצור, אתם רוצים גם להתערב איך אני אגיש את התביעות.
דוד רותם: אתם דואגים שם.
ענת ליברמן: אנחנו לא דואגים שם, אבל ההנחה שלנו היא שתביעות שהתבררו בדרך הזו, הן פשוטות וקלות.
דוד רותם: מה קשור ביצוע פסק-הדין?
דוד רותם: מה הוא קשור?
ענת ליברמן: אם אדוני ירצה - - -
דוד רותם: אני לא רוצה כלום, אני רוצה להבין.
חיים זקס: יש קושי טכני כשהליכים מתנהלים לפי פרקים ט"ז, ו-ט"ז4, אז מבחינה פרוצדוראלית ההוצאה לפועל יכולה לזהות את סוג ההליך, והיא יודעת לאיזה מסלול להעביר את זה – המסלול המיוחד של פינוי, או המסלול הרגיל של פינוי.
חיים זקס: יש גם קושי טכני לזהות איזה סוג הליך - - -
דוד רותם: אתם מקבלים פסק-דין לפינוי, נקודה.
דוד רותם: מה אכפת לכם באילו הליכים זה היה?
דוד רותם: אתם מקבלים פסק-דין שכתוב עליו: הריני מורה לפנות את הנכס.
ענת ליברמן: לא, אבל אם זה לא פינוי מושכר, אם זה פינוי בעלים מהבית?
דוד רותם: מה זה פינוי בעלים של הבית?
נעמה מנחמי: לא, אז אנחנו לא פה.
דוד רותם: אז אני לא פה.
ענת ליברמן: אנחנו לא יודעים לזהות את ההליך.
חיים זקס: צריך לקרוא את פסק-הדין.
דוד רותם: אם זה פסק-דין בסדר דין מקוצר, אז אתם לא צריכים לקרוא את ההליך?
ענת ליברמן: לא, אבל - - -
דוד רותם: אולי זה בנק שתובע את הכסף ופינוי המושכר כי הוא רוצה לממש את הדירה?
דוד רותם: אם אתם לא יודעים מה פסק-הדין, אתם צריכים לקרוא אותו.
שני רבינוביץ: אדוני, אם אפשר להעיר הערה?
שני רבינוביץ: עורכת-הדין רבינוביץ' מעמותת "ידיד".
שני רבינוביץ: בסוגים אחרים של פינויים – כמו למשל, מה שאדוני אמר עכשיו, מימוש משכנתא – יש הגנות אחרות בנויות בחוק, כמו סעיף 38.
שני רבינוביץ: יש ניסיון לקצר את ההליך ואני לא חושבת שזה נכון, לנסות להרחיב את - - - לכל הפינויים שיש.
קריאה: זו לא הכוונה שלו.
דוד רותם: לא לכל הפינויים שיש, רק לפינוי מושכר ולא חייב להיות בסדר דין מקוצר - -
נעמה מנחמי: אבל לא רק לפי פרקים ט"ז וט"ז4.
דוד רותם: - - ניהלתי משפט, בדרך רגילה וקיבלתי פסק-דין לפנות את המושכר שלי.
שני רבינוביץ: אז אתה רוצה להגביל את זה רק לפינוי מושכר, אבל לא ב - - -
דוד רותם: כל החוק הזה עוסק רק בפינוי מושכר.
שני רבינוביץ: החוק הזה, נכון לעכשיו, עוסק רק בפרק ט"ז4.
נעמה מנחמי: פרקים ט"ז ו-ט"ז4.
דוד רותם: לא, אני לא מוכן שזה יהיה רק בסדר דין מקוצר.
חיים זקס: זה לא רק בסדר דין מקוצר.
חיים זקס: זה שני - - -
ענת ליברמן: כן, זה גם פרק ט"ז4, שזה - - -
נעמה מנחמי: זה פינוי מושכר.
נעמה מנחמי: זה החלק הזה - - -
דוד רותם: לא אכפת לי באיזה הליך זה.
דוד רותם: החוק הזה צריך לחול על כל פסק-דין לפינוי.
נעמה מנחמי: אני יכולה לראות הגיון בלעשות את זה דווקא על פרקים ט"ז ו-ט"ז4, מאחר שההנחה היא שבתביעות קלות יותר, אולי הצד השני יכול לצפות שפסק הדין יהיה לרעתו.
נעמה מנחמי: בעוד שכשמנהלים הליך שלם עם הוכחות, כנראה שיש שאלות קשות יותר, ויכול להיות שצריך לתת לאותו אדם יותר זמן להתארגנות לאחר מתן פסק-הדין.
דוד רותם: כשאדם מקבל פסק-דין, אז יש לו פסק-דין, וזה לא חשוב אם זה נעשה בסדר דין מקוצר, או לא.
דוד רותם: גם בסדר דין מקוצר – הרי הגשתי בקשת רשות להתגונן וקיבלתי רשות להתגונן ומתנהל משפט, אז במקרה זה החוק יחול, או לא?
ענת ליברמן: יחול.
ענת ליברמן: לא רק שלא מתקיים משפט, גם בפרק ט"ז4 מתנהל משפט.
דוד רותם: יחול?
דוד רותם: אז אתם מבינים שהנימוקים שאומרים: עד עכשיו לא ידעתי, ויכול להיות שיש בעיות אמיתיות – אם קיבלתי רשות להתגונן, יכול להיות שיש בעיות אמיתיות.
ענת ליברמן: אדוני, גם בהליך לפי פרק ט"ז4 יש דיון.
ענת ליברמן: כלומר, זה לא רק - - -.
ענת ליברמן: התביעות פשוטות יותר כי - - - צעדים מובנה.
דוד רותם: אני לא מבין מה זה עניינכם, כהוצאה לפועל, אם התביעות פשוטות יותר או פחות?
דוד רותם: אתם צריכים לבצע פסקי-דין, ולא להתעסק עם מה התביעה.
ענת ליברמן: נכון, אבל ברגע שמגיע אלינו פסק-דין שבכותרת שלו, לפי הסימון של התיק, ידוע שהוא התנהל לפי פרקים ט"ז, או ט"ז4, אנחנו יודעים שמדובר בפסק-דין לפינוי מושכר.
ענת ליברמן: אם יגיע אלינו פסק-דין - - -
דוד רותם: תקראו את פסק-הדין, ריבונו של עולם.
נעמה מנחמי: - - - פרק ט"ז לא חייב להיות פינוי מושכר.
דוד רותם: סליחה, תקראו את פסק-הדין.
דוד רותם: אתם רוצים להגיד לי שבפסק-הדין זה לא כתוב?
ענת ליברמן: אדוני, מדובר בפקידים שיצטרכו לקרוא פסק-דין אזרחי כדי לדעת אם מדובר ב- - -
דוד רותם: אז אתם יודעים מה?
דוד רותם: לא יהיה פינוי מושכר מהיר.
דוד רותם: זה יישאר כמו שזה היום.
נעמה מנחמי: אבל הזוכה, ממילא, אמור לבקש את ההליך.
נעמה מנחמי: זאת אומרת שמראש הוא אמר לכם שמדובר בפסק-דין לפינוי מושכר.
נעמה מנחמי: אתם צריכים לוודא את זה לפעמים.
דוד רותם: האיש המסכן הזה, שאתם רוצים לזרוק אותו מהבית ועברו 20 יום והוא לא הגיש בקשת רשות להתגונן, ניתן פסק-דין ונגמר הסיפור – תוך 20 יום תעיפו אותו מהבית.
דוד רותם: או שאתם מתעסקים בפינויים, או שאתם - - -
ענת ליברמן: אוקיי.
יחזקאל סיבק: זה לא משנה באיזה סדר דין זה מוגש.
יחזקאל סיבק: הרי כשפותחים תיק בהוצאה לפועל, זה נכנס לקוד מסוים בהוצאה לפועל.
יחזקאל סיבק: ההוצאה לפועל לא אדישה לזה.
יחזקאל סיבק: היא יודעת מה קורה בהוצאה לפועל.
דוד רותם: עו"ד סיבק, הם הסבירו לי שזה לא כך, שהם לא קוראים את פסק-הדין.
יחזקאל סיבק: לא, אבל כשהם פותחים את התיק, הרי סוג הבקשה לביצוע הוא בקשה לביצוע שמותאם לפסק-הדין הזה – אין דבר כזה שהם לא קוראים.
יחזקאל סיבק: - - - את פסק-הדין, הבקשה לביצוע מראה להם מה זה, וזה לא משנה באיזה סדר דין זה היה בבית-המשפט.
יחזקאל סיבק: אם אדם לא יוצג ולא ידע שמגישים בסדר דין מקוצר – דווקא האומללים שלא יזכרו את הכללים המשפטיים הרבים והמשתנים כל יומיים בערך – אדם סתם יכתוב בקשה לפינוי, יקבל פסק-דין לפינוי, אז לא יקבלו אותו?
יחזקאל סיבק: מה ההבדל המשפטי?
יחזקאל סיבק: מה ההבדל הפרקטי?
יחזקאל סיבק: ממילא המחסום נמצא בהוצאה לפועל ולא בבית-המשפט.
אריה כהן: אתה צודק שאנחנו לא צריכים לעשות פה - - -.
אריה כהן: אנחנו צריכים לטפל בכל מקרה.
אריה כהן: אבל מה שרוצה להעיר עו"ד סיבק זה שהמערכת יודעת לפתוח רק לפי צו - - - לפינוי.
אריה כהן: היא לא יודעת אם - - - מושכר או לא מושכר.
אריה כהן: לא חשבנו על מה שאתה כרגע מציין, ונצטרך למצוא פתרון איך נדע לזהות, על מנת שלא נעשה טעויות ותקלות, שנפתח פינוי מושכר שלא מתייחס לאותו סוג של פינוי מושכר.
דוד רותם: אבל זה יכול להיות או בסדר דין מקוצר, או לפי פרק ט"ז4.
דוד רותם: זה לא משנה באיזה הליך זה יתברר – זה יכול להיות, בכל מקרה, או זה או זה.
חיים זקס: לא, אתה מציע הליך נוסף - - -
נעמה מנחמי: לא, הוא מציע שכל פינוי מושכר, לא משנה - - -
דוד רותם: כל פסק דין של פינוי מושכר - - -
קריאה: - - - אופציה לפינוי מושכר.
חיים זקס: לא רק פרקים ט"ז ו-ט"ז4 - - -
דוד רותם: כל פסק דין לפינוי מושכר.
נעמה מנחמי: אוקי, אז נשנה את ההגדרה כך ש- - -
ענת ליברמן: להוריד את הסיפא.
נעמה מנחמי: "- - - פסק דין בתביעה לפינוי מושכר שחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], התשל"ב-1972, אינו חל עליו - - -".
נעמה מנחמי: בהמשך להגדרה אני מבקשת להזכיר שההגדרה הזו כוללת גם דירות, בתי-עסק, השכרה לטווח קצר וחכירה לטווח ארוך.
נעמה מנחמי: כלומר הכול נכנס באותה הגדרה.
דוד רותם: חכירה לטווח ארוך?
נעמה מנחמי: גם חכירה לטווח ארוך נחשבת במסגרת ההגדרה.
דוד רותם: אי פעם ביצעתם פסק דין של פינוי לחכירה לטווח ארוך?
דורית ואג: בטח בעסקים, לא בדירות.
יחזקאל סיבק: תסתכל על מינהל מקרקעי ישראל, מר כהן היה לכם מינהל מקרקעי ישראל?
דוד רותם: בדיוק, זה מינהל מקרקעי ישראל.
אריה כהן: יש לנו את מינהל מקרקעי ישראל.
אריה כהן: מינהל מקרקעי ישראל פותח אצלנו הרבה תיקים לפינוי.
אריה כהן: "עמידר" וזה פותחים הרבה תיקים.
דוד רותם: לא "עמידר" – מינהל מקרקעי ישראל.
דוד רותם: חכירה לטווח ארוך.
דוד רותם: חכירה זה מינהל מקרקעי ישראל.
אריה כהן: גם מינהל מקרקעי ישראל פותח אצלנו.
דורית ואג: מינהל מקרקעי ישראל זה גם דירות, או בעיקר עסקים וכאלה?
אריה כהן: גם דירות.
יחזקאל סיבק: על "עמידר" זה החוזה חכירה לטווח ארוך?
יחזקאל סיבק: אני לא בטוח.
יחזקאל סיבק: אני חושב - - -
אריה כהן: "עמידר" זה גם חוזה - - -
דוד רותם: "עמידר" זה לא חכירה לטווח ארוך.
יחזקאל סיבק: - - - החוזים המתחדשים.
דוד רותם: מינהל מקרקעי ישראל זה בטח קרקעות שהוא החכיר לחקלאים, ודברים מסוג זה.
אריה כהן: גם זה וגם זה.
דוד רותם: וגם מה?
אריה כהן: וגם דירות, יש להם גם למינהל מקרקעי ישראל.
אריה כהן: יש להם כמות לא קטנה של מינהל מקרקעי ישראל.
אריה כהן: אבל הרוב זה קרקעות - - -
דוד רותם: מינהל מקרקעי ישראל מפנה דירות?
דוד רותם: באיזה מצבים?
אריה כהן: אני יכול לבדוק לך.
דוד רותם: משונה בעיניי שמינהל מקרקעי ישראל מפנה.
יחזקאל סיבק: אז התוספת היא חכירה לטווח ארוך?
נעמה מנחמי: אין תוספת.
נעמה מנחמי: אני הבהרתי שהמשמעות של מה שכתוב כרגע כולל גם חכירה, דירות - - -
דוד רותם: "- - - פסק דין בתביעה לפינוי מושכר שחוק הגנת הדייר [נוסח משולב], - - - אינו חל עליו - - -".
נעמה מנחמי: כל השכרה לרבות - - -
יחזקאל סיבק: לא, כי חכירה - - - צריכה להבהיר שגם ברי רשות, והסכמים משולשים.
דוד רותם: ברי רשות – אני לא בטוח, אם בכלל יש בר רשות בארץ.
יחזקאל סיבק: יש ברי רשות להסכמים המשולשים, הרי של הסוכנות, אפרופו מינהל מקרקעי ישראל - - -.
יחזקאל סיבק: אם זה מינהל בא', אז מינהל - - -
דוד רותם: לא יכול להיות, כי חוק המקרקעין קבע שאין זכויות שביושר, ובר רשות זו זכות שלא מופיעה בחוק המקרקעין.
יחזקאל סיבק: אבל כבר החזרנו את הזכויות שביושר בפסק-הדין בעניין אברמוב, במידה מסוימת.
דוד רותם: החוק לא החזיר אותן.
דוד רותם: בר רשות זה בעייתי.
דוד רותם: אני לא חושב שיש, גם בחוזים המשולשים - - -.
דוד רותם: זה הכול חל.
שני רבינוביץ: אדוני, אני ציינתי את זה גם בישיבה האחרונה, אני חושבת שנכון להחריג כאן גופים כמו: מינהל מקרקעי ישראל, או "עמידר", או "עמיגור".
שני רבינוביץ: כי הנושא כאן הוא לנסות להגיע לאיזה שהוא - - -, וחובה על החוק לאזן בין זכויות החייבים לבין זכויות הזוכים.
דוד רותם: איזה חייבים?
דוד רותם: אין פה חייבים?
שני רבינוביץ: הדייר, הוא החייב במונחים של ההוצאה לפועל.
שני רבינוביץ: בדיון העקרוני בישיבה האחרונה עלה שהרבה אנשים דואגים לזכויות הזוכה, לבעלת הדירה המסכנה, הסבתא, שמקבלת את ההכנסה מזה.
שני רבינוביץ: אני יכולה להבין שחייבים לאזן בין הזכויות, ולכן יש כאן רצון לזרז.
שני רבינוביץ: אני חושבת שאם הזוכה הוא גוף ממשלתי, אז האיזון מוצא את הביטוי שלו באופן שונה.
שני רבינוביץ: ההליכים הרגילים טובים מספיק בשביל "עמידר", "עמיגור" ומינהל מקרקעי ישראל, ולא צריך לזרז את זה.
דוד רותם: למה זה צריך לקחת יותר זמן?
דוד רותם: למה לא צריך לקבוע שאם אדם שכר דירה, לא חשוב ממי, וגרם לה נזקים והפסיק לשלם וכו' – הוא לא צריך לגור בדירה הזאת.
שני רבינוביץ: השאלה היא לא למה זה צריך להיות יותר זמן, השאלה היא למה זה צריך להיות פחות זמן?
שני רבינוביץ: המחוקק קבע זמנים, אילו אותם זמנים - -
דוד רותם: המחוקק עכשיו ישנה את הזמנים.
שני רבינוביץ: - - לביצוע כל מיני פסקי דין.
שני רבינוביץ: אפשר להגיד גם: למה צריך לחכות לעיקול רכב, אבל קובעים שצריך לחכות – צריך לתת הודעה מראש של 20 יום.
דוד רותם: זה יפה, אבל אני שואל אותך למה אדם ששכר ממני דירה אז יהיה לו מהיר, ואדם ששכר מהמדינה לא יהיה לו מהיר?
שני רבינוביץ: כי למדינה אין את אותם אינטרסים שהיא צריכה את הדירה באופן מהיר כדי להשכיר לאחר בעבור פרנסה.
דוד רותם: זה לא עניין של פרנסה.
שני רבינוביץ: זה האינטרס של בעל הדירה הפרטי, שלא קיים אצל המדינה.
דוד רותם: קיים.
אריה כהן: ל"עמידר" יש הרבה פולשים לדירות, וחלק גדול הם אנשים שהיו צריכים להתפנות והם לא יכולים לתת לזכאים לדיור את הדירות, ולכן הם פונים אלינו.
שני רבינוביץ: חלק גדול הם אנשים ש"עמידר" קבעה שהם פולשים בלי שהיה דיון, ואז כשהאדם מקבל את זה - - -
דוד רותם: אבל יש פסק-דין קודם.
שני רבינוביץ: כן, אבל מדובר בפסק-דין שניתן, במקרים רבים, מבלי שניתנת הרשות להתגונן.
שני רבינוביץ: ישנם הרבה מקרים שהחייבים לא ידעו על ההליכים, וכשהם מקבלים את הודעת הפינוי זו הפעם הראשונה שזה נודע להם.
דוד רותם: אבל יש פסק-דין?
שני רבינוביץ: יש פסק-דין.
דוד רותם: הם לא יודעים על פסק-הדין?
דוד רותם: הם לא קיבלו מסירה והשופט נותן פסק-דין בלי מסירה?
שני רבינוביץ: בהרבה מקרים לא.
דוד רותם: אז זו בעיה של השופטים.
שני רבינוביץ: לא, בגלל זה יש את הזכות לערער או להגיש בקשה לביטול פסק-דין, וזירוז ההליכים כאן לא נותן אפילו את האפשרות הזאת.
דוד רותם: בבקשה, נותן את האפשרות.
שני רבינוביץ: לא, הוא מאפשר ביצוע פסק-דין לפני שזה הפך להיות חלוט.
נעמה מנחמי: אנחנו נגיע להליכים ולזמנים ואז תוכלי לחזור להערה הזו.
שני רבינוביץ: אני שוב מדגישה שכל ההליך הזה לא צריך לחול כשהזוכה היא המדינה.
נעמה מנחמי: התיקון המוצע הבא הוא בסעיף קטן 6(ג) – אני אקרא את הנוסח המשולב:
נעמה מנחמי: "על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי זוכה להגיש בקשה לביצוע פסק דין למזונות או פסק דין לפינוי מושכר בטרם חלפו 30 ימים מיום מתן פסק הדין או מיום המצאתו לחייב כאמור באותו סעיף קטן, ובלבד שאם נקבע בפסק הדין מועד לביצועו – חלף אותו מועד".
ענת ליברמן: ההנחה היא שכאשר בית-המשפט לא קבע מועד לביצוע, כוונתו היתה שפסק-הדין יבוצע לאלתר.
ענת ליברמן: אני מזכירה שמדובר רק במקרים שבהם ניתן פסק-דין על-ידי בית-המשפט, וההנחה שלנו היא שכאשר בית-המשפט נתן פסק-דין וקבע מועד לביצועו, הוא שקל את מכלול השיקולים שהיו בפניו והביא בחשבון את כל הנסיבות.
ענת ליברמן: אם הוא מצא לנכון שיש הצדקה לדחות את מועד ביצוע פסק-הדין, הרי שהוא היה קובע מועד מאוחר.
ענת ליברמן: אם הוא לא מצא שיש הצדקה לדחות את מועד ביצוע פסק-הדין, אז אין סיבה לדחות את מועד הביצוע ויש לאפשר לקיים אותו לאלתר.
ענת ליברמן: חשוב לזכור שלהבדיל מפסקי-דין אחרים שבהם הדחייה של 30 ימים קשה לזוכה, אבל מצטברים לו הפרשי הצמדה וריביות על החוב שנפסק לזכותו, בפסק-דין לפינוי כל דקה שחולפת מחמירה את הנזק שלו עוד ועוד: מצד אחד, החייב לא מתפנה מהדירה והוא לא יכול להשכיר אותה לאחר, כך שהנזק גדל, ומצד שני, בהרבה פעמים מתווספות לו הוצאות שהחייב יוצר בנכס כמו חשמל וכו'.
ענת ליברמן: לכן, יש חשיבות במקרה הזה, אולי אפילו יותר מאשר בדרך-כלל, לאפשר את ביצוע פסק-הדין באופן מיידי.
נעמה מנחמי: נבהיר שוב, כוונת התיקון היא שזוכה שקיבל פסק-דין, יוכל לפנות מיד ללשכת ההוצאה לפועל, ולא יצטרך להמתין 30 יום כפי שהיה קודם.
ענת ליברמן: שוב, אלא אם נקבע מועד מאוחר לביצוע פסק-הדין.
דוד רותם: לא נקבע מועד מאוחר.
נעמה מנחמי: אלא אם כן נקבע.
ענת ליברמן: רק אם לא נקבע.
דוד רותם: לא נקבע מועד מאוחר – לקחתי את פסק הדין, רצתי להוצאה לפועל, פתחתי - - -
ענת ליברמן: מה שבפועל לא קורה?
נעמה מנחמי: לא, אנחנו עדיין לא - - - ביצוע לפני.
דוד רותם: מה שבפועל לא קורה.
דוד רותם: את יודעת, זה בדיוק העניין, מה שבפועל לא קורה – זה בדיוק מה שיודעים בתי-המשפט, ולכן בתי-המשפט אומרים: מה אנחנו צריכים למהר?
דוד רותם: הרי אם ניתן היום פסק-דין, עד שההוצאה לפועל תקבל ותעשה וכו', ייקח זמן.
דוד רותם: לכן בית-המשפט לא דוחה את ביצוע פסק הדין – הוא כותב: מצווה לפנות.
דוד רותם: עד שייכנס לראש של בתי-המשפט שאפשר לפתוח את זה מחר בבוקר ולזרוק את האיש, אז הדברים יתחילו להשתנות.
דוד רותם: אני רוצה להבין, רצתי ופתחתי תיק בהוצאה לפועל – מה שבפועל לא קורה – ובינתיים הגיעה עמותת "ידיד" והגישה ערעור, או בקשה לביטול פסק-דין, אז מה יקרה עכשיו?
ענת ליברמן: בדיוק מה שקורה היום.
ענת ליברמן: הרי - - -
דוד רותם: נצטרך לרוץ ולהודיע להוצאה לפועל – תראו, ואתם בינתיים עשיתם הליכים.
ענת ליברמן: אנחנו לא עשינו הליכים - -
דוד רותם: עשיתם מסירה.
ענת ליברמן: - - כי יש את תקופת האזהרה והודעת הפינוי.
דוד רותם: צריך למסור את האזהרה ואת הודעת הפינוי?
דוד רותם: בינתיים חבל על הזמן כי יש ערעור.
שני רבינוביץ: ואתם מוסיפים אגרה, הוצאות ושכר טרחה לחייב, ויכול להיות שהוא התכוון להגיש ערעור, או להתפנות מחר בבוקר.
שני רבינוביץ: איך אתם יודעים?
שני רבינוביץ: אתם לא נותנים הזדמנות לערער או לבצע את פסק-הדין – יש פסק-דין, למחרת פותחים תיק.
ענת ליברמן: הרי יש פסק-דין.
ענת ליברמן: או שבית-המשפט קבע מועד לביצוע פסק-הדין – שהוא מועד מאוחר יותר – ואז יהיה לו זמן להתפנות.
ענת ליברמן: או שכשיתנהל ההליך, והאדם חושב שהוא לא יכול להתפנות מחר, אז הוא מבקש לדחות את מועד ביצוע פסק-הדין אם הוא לא עשה את זה - - -
נעמה מנחמי: נניח שהוא לא התגונן – הזוכה הלך לבית-המשפט וקיבל את פסק-הדין שלו.
נעמה מנחמי: קיבלתי ב-12:00 בצהריים את פסק-הדין, עוד היום ב-13:00 אני דופקת על דלתה של לשכת ההוצאה לפועל ופותחת בהליך.
נעמה מנחמי: נציגת עמותת "ידיד" אומרת שפתיחת ההליך גוררת הוצאות של החייב, כשעדיין לא נתנו לו אפילו יום אחד להגיד: בסדר, קיבלתי פסק-דין, אני מכבד פסקי-דין ומחר אתפנה.
נעמה מנחמי: זה הקושי שהנציגה מעלה, ואני חושבת שהוא נכון.
דוד רותם: למה צריך שהוא יפתח תיק בהוצאה לפועל באותו היום?
דוד רותם: מה רע במצב הקיים היום שאומרים: את תיק ההוצאה לפועל תפתח תוך 30 יום, כי הזמן להגשת ערעור הוא 30 יום; הזמן להגשת בקשה לביטול הוא 30 יום, אז שיגיש את הבקשה.
דוד רותם: אם הוא יחכה עוד 30 יום – אחרי התקופה הזו, אם תפעלו לפי הספר, לא קרה שום נזק.
דוד רותם: הרי הבעיה היא לא מתי פותחים את התיק, אלא כמה זמן לוקח להוצאה לפועל לבצע אותו לאחר שפותחים את התיק.
ענת ליברמן: אז נבטל את האזהרה ואת הודעת הפינוי כדי שמייד אחרי פתיחת התיק אפשר יהיה לפנות אותו?
ענת ליברמן: אבל אנחנו חייבים לקצר את הזמנים באיזה שהיא צורה.
דוד רותם: את מדברת על קיצור הזמנים וזה עניין אחר.
דוד רותם: אני מדבר על העיקרון שאם קיבלתי פסק-דין היום, יש לי זכות לערער?
ענת ליברמן: 30 ימים.
דוד רותם: יש לי זכות להגיש בקשה לביטול פסק-דין?
דוד רותם: יופי, מה אתם כבר מפנים אותי?
ענת ליברמן: אנחנו לא כבר מפנים אותך.
דוד רותם: אתם כבר מפנים אותי.
דוד רותם: אתם נותנים לפתוח תיק הוצאה לפועל – תרוצו נגדי.
ענת ליברמן: אנחנו פותחים את התיק כדי לאפשר פינוי בזמן סביר.
ענת ליברמן: ככל שאנחנו דוחים - - -
דוד רותם: סליחה, מה זה לפתוח תיק?
נעמה מנחמי: האם יש אגרה לפתיחת התיק?
דוד רותם: לפתוח תיק עולה כסף.
נעמה מנחמי: על מי הולכת האגרה?
דוד רותם: עליי.
ענת ליברמן: הזוכה בהתחלה, ואחר-כך זה מגולגל על החייב - -
נעמה מנחמי: מתי זה לא יגולגל?
ענת ליברמן: - - אבל אם אפשר להעיד פה – מר כהן – במקרים של פינוי שוכר, בדרך-כלל לא הולכים לגבות את הדברים האלה, כי ברגע שהוא מתפנה מהנכס אומרים: תודה ושלום.
דוד רותם: סליחה, לא הולכים לגבות?
דוד רותם: מי שואל אותך?
דוד רותם: זה תלוי בי כזוכה אם אני רוצה לגבות או לא.
דוד רותם: זה לא תלוי בכם.
דוד רותם: אתם מחייבים אותו בכסף.
דוד רותם: את דיברת קודם שכל זמן שאני בדירה יש הוצאות כי אני מבזבז חשמל וכו', וכשאתם באותו היום פותחים את התיק אז יש הוצאות שמגלגלים עליי.
ענת ליברמן: למה הוא לא מגיש בקשה לעיכוב ביצוע?
דוד רותם: הוא בכלל לא היה שם.
דוד רותם: הוא לא הגיע לדיון – ניתן פסק-דין בהיעדר.
שני רבינוביץ: אפילו אם כן, הוא לא חייב - - -
ענת ליברמן: - - - רשות להתגונן.
דוד רותם: למה הוא לא ביקש רשות להתגונן?
דוד רותם: אני רוצה לשחק את המשחק בדרך שלי, אל תחליטו בשבילי איך אני אנהל אותו.
דוד רותם: זה משפט נגדי – אני יודע איך אני רוצה לשחק אותו.
ענת ליברמן: אז מה אפשר לעשות שבסופו של דבר ניתן פסק-דין נגדו?
ענת ליברמן: אם הוא רוצה לשחק את המשחק ככה ולא - - -
דוד רותם: אז עכשיו, אחרי שהוגש פסק-דין הוא מחכה ליום האחרון ומגיש ערעור.
ענת ליברמן: אז אם הוא מחכה ליום האחרון ומגיש ערעור, הוא צריך לדעת שיכולות להיגרם לו - - -
דוד רותם: הרי אילו הייתי חושב שאם הוא מחכה 30 יום ואז פותח תיק בהוצאה לפועל, ובתוך חודש ההוצאה לפועל תפנה, הייתי אומר: בסדר, אני מבין את הזריזות.
דוד רותם: אבל זה ייקח לכם יותר מחודש לפנות.
ענת ליברמן: זה ייקח יותר מחודש לפנות בגלל ההתחשבות הזו - - -
דוד רותם: לא, עזבי את ההתחשבות.
דוד רותם: קבענו שאחרי 30 יום הזוכה יכול לפתוח תיק הוצאה לפועל.
דוד רותם: פתח תיק הוצאה לפועל – כמה זמן אחר-כך אתם תפנו?
דוד רותם: והוא עשה מסירה באותו יום?
נסים אוג'ר: זה תלוי בקבלן.
ענת ליברמן: נכון למצב החוקי שקיים היום?
ענת ליברמן: צריך קודם אזהרה ואחר-כך הודעת פינוי, ונכון להיום הדבר הזה יכול לקחת יותר מ-65 ימים, רק בגלל החוק.
דוד רותם: יכול לקחת יותר מ-65 ימים.
דוד רותם: כמה בפועל זה לוקח כשהגשתי את הכול?
יחזקאל סיבק: לוקח - - - עד שיוצאת - - -
ענת ליברמן: הרבה יותר.
יחזקאל סיבק: בטח.
ענת ליברמן: נו, אמרתי 65 ימים, זה יותר אפילו.
דוד רותם: עו"ד סיבק, חודשיים?
דוד רותם: בוא נאמר כך: חצי שנה זה מינימום.
יחזקאל סיבק: לא, כמינימום.
נעמה מנחמי: לא, אנחנו מדברים על ממוצע, מה הממוצע?
דוד רותם: עזוב אותי - - -, אני אומר כמה בפועל לוקח להם לפנות דייר?
אריה כהן: לוקח כמה חודשים.
דוד רותם: כמה חודשים.
יחזקאל סיבק: אני מציג את המצב הדרוש שיפור, ועכשיו אומר: אז נרד טיפה ממנו.
יחזקאל סיבק: אבל - - - פתרון.
נעמה מנחמי: השאלה היא אם זה המקום הדרוש שיפור?
דוד רותם: השאלה היא האם אני צריך ללכת עם גרזן ולקצץ – אני לא מקצץ עם גרזנים.
דוד רותם: אנחנו מדברים פה, בסופו של דבר, על כך שזורקים אדם מהבית: אז זה לא הבית שלו; והוא לא שילם; והוא מנוול; והוא רשע, הכול טוב ויפה, אבל זורקים אותו לרחוב.
יחזקאל סיבק: אני יכול להציע הסתכלות אחרת?
יחזקאל סיבק: להעביר את כובד המשקל להוצאה לפועל לעצור את ההליך, לעכב את ההליך – אגב, המקום היחיד שנתנו להוצאה לפועל את הסמכויות האלה זה במימוש משכנתאות.
יחזקאל סיבק: אז בגלל שההוצאה לפועל במימוש משכנתא היא ערכאה ראשונה – היא לא ערכאה שנייה, ולא ערכאת ביצוע, כי היא היתה חצי שיפוטית במובן מסוים.
יחזקאל סיבק: אבל פה נקודת המוצא צריכה להיות בית-המשפט.
יחזקאל סיבק: נניח הנחה דמיונית שאדוני מצליח לסגל לבתי-המשפט רוטינה סבירה של אדם סביר – מה אתה עושה כשאתה מפנה אדם?
יחזקאל סיבק: איך אתה נותן את פסק- הדין?
יחזקאל סיבק: מה אתה כותב?
יחזקאל סיבק: בדיוק כמו ששופטים כותבים למטה:
יחזקאל סיבק: "זכות ערעור תוך 45 יום".
יחזקאל סיבק: בית-המשפט שקל את התיק.
יחזקאל סיבק: נניח שבית-המשפט ניהל אותו שנתיים – שקל כל דבר, ניהל דיונים, הביא עדים ואמר: אני רוצה שהאדם הזה ייצא מחר, זה מה שבית-המשפט החליט.
יחזקאל סיבק: עכשיו אנחנו אומרים - - -
דוד רותם: לא, נגמר.
דוד רותם: אמר בית המשפט: תפנה מחר.
דוד רותם: העניין הוא שאילו הייתי חושב שכל התיקים האלה מתנהלים במשך שנתיים, והנתבע נמצא ומנהל את הדיון, זה בסדר.
דוד רותם: להגיד להם: יש הבדל בין פסק-דין שהתנהל, לבין סדר דין מקוצר שניתן פסק-דין בהיעדר בקשת רשות להתגונן – אני לא יכול, כי הם לא יעמדו בזה.
דוד רותם: אילו הייתי יכול, הייתי שמח לעשות את זה.
יחזקאל סיבק: אבל ההבחנה היא פה לא - - - בחוק סדר הדין הפלילי.
דוד רותם: יש הבחנה גדולה, כי אני מסכים שכאשר אני מסכן – אני גר בדירה והפסקתי לשלם שכר-דירה משום שפיטרו אותי מהעבודה, אין לי אפשרות לשלם ויש לי שמונה ילדים שאני צריך להאכיל.
דוד רותם: זה מגיע לבית-המשפט, ואני אומר לשופט: זה וזה מצבי.
דוד רותם: השופט אומר: אוקיי, את זה אני לוקח בחשבון.
דוד רותם: אני אתן נגדך פסק-דין לפינוי, אבל אני אתן לך שלושה חודשים להתארגן כדי שתמצא משהו – הבנתי.
דוד רותם: אבל מה קורה כאשר אני מקבל פסק-דין כזה?