GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר קלהורה: כמו שאמרתי, יש לנו חיובים בלתי רצוניים גם בעשיית עושר לא במשפט, הסדר שהוא עבה יותר, רחב יותר מההסדר הקיים ב-6 סעיפים - מספר דו-ספרתי - וכמו שאמרתי, סעיף שקשור למזונות.
תמר קלהורה: חלק משנה רביעי זה חלק המשנה שעוסק בחיובים אחרים, שהם חיובים בעלי אופי מעורב.
תמר קלהורה: הם יכולים להיות חיובים לא רצוניים, הם יכולים להיות חיובים רצוניים.
תמר קלהורה: נכללים בהם שניים: חיוב שמירה שהוא בעצם חוק השומרים החדש, וחיוב אמון שזה פרק חדש שבעצם מייצר פרק אחד חדש רחב של המונח חיובי אמון.
תמר קלהורה: המונח הזה מופיע פה ושם בחקיקה.
תמר קלהורה: יש לו גם ידיים ורגליים בפסיקה.
תמר קלהורה: הפרק הזה מייצר הסדר שלם ועקבי.
תמר קלהורה: החלק החמישי - אולי אחד החשובים - זה החלק שעוסק בתרופות בשל הפרת חיוב.
תמר קלהורה: אחד השינויים המרכזיים שנעשו בחלק הזה הוא העובדה שמדובר בתחולה כללית על כל פרק החיובים.
תמר קלהורה: נכתב כאן: "איחוד בין התרופות בחוזים ובנזיקין".
תמר קלהורה: זה שינוי משמעותי, מהותי, תפישתי וכמובן גם תכני.
תמר קלהורה: שינוי וחידוש נוסף הוא הקודיפיקציה של הפסיקה, למשל בדיני הנזיקין, אבל לא רק.
תמר קלהורה: כל דיני הפיצויים היום נמצאים במידה רבה בפסיקה.
תמר קלהורה: בחלק המשנה הזה יש קודיפיקציה שלהם, הפיכתם לחוק, עם שינויים, עם התאמות, עם תוספות.
תמר קלהורה: בעיקרון לוקחים את מה שנמצא היום בפסיקה והופכים אותו לחוק.
תמר קלהורה: יש גם תרופות חדשות, למשל כמו צו מרתיע, מה קורה כאשר אדם מסרב לקיים פסק דין של בית משפט.
תמר קלהורה: יש תרופה חדשה שמטפלת בזה.
רני נויבאור: החלק הבא הוא חלק הנכסים.
רני נויבאור: הוא הרבה יותר קצר מהחלק הקודם.
רני נויבאור: הוא כולל הוראות ביחס לכלל הנכסים, שזה בעצם פרק לא מאוד ארוך שכולל הוראות כלליות, הוראות שנוגעות להגנת הקניין, זכויות נוגדות ותחרות זכויות, כל ההסדרים שקיימים והפיכתם לגרעין מוצק, פחות או יותר אחיד של הכללים בדבר תחרות זכויות ושיתוף בנכס.
רני נויבאור: זה פרק שכולל כמה תתי פרקים שמתעסקים בשיתוף בנכס.
רני נויבאור: הייחוד הוא שההוראות הכלליות האלו חלות על כל סוגי הנכסים.
רני נויבאור: אחרי זה יש סדרה של זכויות בנכסים שיכולות להימצא גם במטלטלין וגם במקרקעין.
רני נויבאור: אנחנו רואים את הרשימה.
רני נויבאור: זה בעצם פרקים שעוסקים בבעלות, זכויות ושאילה, משכון – אני תיכף אחזור על זה - עיכבון ונאמנות, כשלמעשה גם החלקים הקודמים וגם הפרקים האלה מבוססים על שתי חקיקות היום, שזה חוק המקרקעין, חוק המטלטלין וחוק הנאמנות.
רני נויבאור: שכירות ושאילה התפצל באופן דומה לחקיקה הקיימת בין חוק הזכויות והשאילה שרובו נמצא בחלק החוזי, לבין אותם פרקים רלוונטיים שנמצאים היום בחוק המקרקעין.
רני נויבאור: כשקוראים את החלק הזה רואים שגם בדברי ההסבר ניתן למצוא את החקיקות הקיימות.
רני נויבאור: מצטטים שם כל פעם את הסעיף הרלוונטי.
רני נויבאור: זה בעצם המוקדים להשוואה.
רני נויבאור: נאמנות.
רני נויבאור: יש את הסדרת הנאמנות הפרטית.
רני נויבאור: יש פה חלוקה של החוק הזה.
רני נויבאור: החוק הזה בחלקו יבוא בחברות לתועלת הציבור.
רני נויבאור: זה לא קשור לקודקס.
רני נויבאור: המשכון זה משהו שאנחנו נביא לוועדה בנפרד.
רני נויבאור: היום יש תזכיר שעומד להפוך להיות להצעת חוק בשבועות הקרובים.
רני נויבאור: אנחנו כולנו תקווה.
רני נויבאור: אז הוא יגיע לוועדה במסגרת נפרדת לדיון.
רני נויבאור: החוק הזה הוא חוק שונה.
רני נויבאור: יכול להיות שאחרי שהוא יחוקק נצטרך לשבת על המדוכה אם הוא מתאים, כן או לא, לקודיפיקציה.
רני נויבאור: הוא קצת שונה.
רני נויבאור: אנחנו פשוט מביאים אותו בנפרד גם בגלל שבמהלך השנים הוא גובש בנפרד, וגם בגלל שלא בטוח שהוא מתאים מהותית להסדרה פה.
רני נויבאור: הוא יגיע לוועדה בתקופה הקרובה.
רני נויבאור: אנחנו מקווים במושב הזה ובשבועות הקרובים.
יצחק הרצוג: האם נאמנות זה כלי חדש לגמרי?
רני נויבאור: נאמנות זה חוק הנאמנות.
יצחק הרצוג: נאמנות פרטית.
רני נויבאור: נאמנות פרטית זה חוק הנאמנות.
רני נויבאור: הוא מצוי היום.
יצחק הרצוג: זאת מחלוקת עד עצם היום הזה.
דוד רותם: המחלוקת תמשיך גם אחרי.
יצחק הרצוג: השאלה אם בניתם כלי חדש או שהעתקתם את הקיים.
רני נויבאור: לא.
רני נויבאור: בחוק הנאמנות יש שינויים מסוימים.
רני נויבאור: יש הפרדה בהקדשות שיצאו החוצה במסגרת עבודה שעורכים כמה זמן במשרד.
רני נויבאור: זה לא קשור.
רני נויבאור: אני מניחה שזה יבוא לוועדה הזאת בחוק אחר.
רני נויבאור: אלו ההוראות המיוחדות למקרקעין.
רני נויבאור: הן דומות למה שאתם מכירים היום.
רני נויבאור: יש כאן עסקאות במקרקעין.
רני נויבאור: אלה דברים שמבוססים היום על חוק המקרקעין.
רני נויבאור: ההסדרים הם לא בהכרח אותם הסדרים.
רני נויבאור: ההסדרים יכולים להיות קצת שונים.
רני נויבאור: במחיקת עיקולים ספציפית, הערות וכאלה זה דברים שיש פחות שינויים.
רני נויבאור: מה שיש כאן בשני פרקים מאוד מיוחדים זה הבתים המשותפים, שזה פרק שהפרטנות שלו גדולה יותר מאשר בשאר ההסדרים שקיימים בקודיפיקציה.
רני נויבאור: נמצא מקום להכליל את זה כי זה חלק מהותי מהתפישה של חוק המקרקעין.
רני נויבאור: גם שם יש כמה שינויים, למשל שהוספנו סעיף שבאמת מדבר על השבחת הרכוש המשותף ולא רק ענייני המעלית.
רני נויבאור: ניסינו לשדרג את זה קצת.
רני נויבאור: זה מבוסס פחות או יותר על ההסדרים הקיימים.
רני נויבאור: הפרק הבא, חלק המשנה הבא זה המטלטלין.
רני נויבאור: שם מצוי חוק המטלטלין וחוק השבת אבידה, למעט ההוראה הפלילית שלו שיצאה החוצה.
רני נויבאור: יש כמובן גם שם כל מיני תיקונים, אבל.
רני נויבאור: .
דוד רותם: לאן הכנסתם אותם?
רני נויבאור: אחרי התייעצות עם המחלקה הפלילית הוחלט שההוראה הפלילית פשוט מיותרת.
רני נויבאור: היום אין צורך בה.
רני נויבאור: כשנגיע לשם ניתן לדון בזה.
רני נויבאור: כשישבנו עם המחלקה הפלילית הם אמרו שהיום זאת הוראה ספציפית של עבירה פלילית קיימת.
יצחק הרצוג: בחוק העונשין?
רני נויבאור: כן.
רני נויבאור: יש סעיפים רלוונטיים בחוק העונשין שעונים בדיוק על הדבר הזה.
רני נויבאור: זאת עבירה פעוטה, זאת עבירה מאוד קטנה שם.
רני נויבאור: הם אומרים שהיא מיותרת.
רני נויבאור: כשחיפשנו איפה לשבץ אותה בחוק העונשין הם אמרו שאין צורך בזה.
רני נויבאור: אנחנו נביא את זה לוועדה.
דוד רותם: תגידו למחלקה הפלילית שיעברו בהזדמנות על כל חוק העונשין ושאת כל העבירות המיותרות יוציאו פעם אחת.
דוד רותם: אז יהיה לנו ספר הרבה יותר דק.
רני נויבאור: אנחנו נעביר את המלצתו של אדוני למחלקה הפלילית.
רני נויבאור: זה דיני ירושה ו..
יצחק הרצוג: איפה שמת את השומרים?
רני נויבאור: השומרים היה בחיובים אחרים בחלק המשנה השלישי.
אריאל צבי: החלק החמישי עוסק בירושה.
אריאל צבי: החלק הזה נכתב על ידי ועדה נפרדת בראשות כבוד השופט טירקל, שישבה בנפרד וקיימה דיונים עם אנשי מקצוע בתחום.
אריאל צבי: בשקופית הזאת אנחנו רואים את המבנה שלו.
אריאל צבי: המבנה הכללי שלו פחות או יותר דומה למבנה של החוק הקיים.
אריאל צבי: החלק הראשון מדבר על הוראות כלליות.
אריאל צבי: הוא עוסק בכשרות לרשת, בעסקאות בירושה.
אריאל צבי: יש גם סעיף הגדרות.
אריאל צבי: החלק השני מדבר על דרכי ההורשה: ירושה על פי צוואה, ירושה על פי דין.
אריאל צבי: בירושה על פי דין דנים בפרנטלות, בירושה על פי צוואה דנים בצורה של הצוואה, בפרשנות של הצוואה.
אריאל צבי: החלק האחרון בחלק הזה מדבר על מזונות מן העיזבון, שזה הפן הסוציאלי יותר של דיני הירושה.
אריאל צבי: גם כאן נעשו כמה התאמות ושינויים בהתאם למציאות.
אריאל צבי: החלק הרביעי מתעסק בחלקים היותר מעשיים.
אריאל צבי: רק נזכיר שכמו בחוק המקרקעין, גם פה החלקים הפרוצדוראליים יותר של חוק הירושה לא נכנסו, הם נשארים בחוק הקיים שיהפוך להיות חוק הליכי ירושה.
אריאל צבי: גם פה רואים צו ירושה, צו קיום צוואה, חלוקה על ידי מנהל העיזבון, כל ההוראות הפרקטיות לגבי היורשים, מינוי מנהל עיזבון, סילוק החובות של העיזבון והיחסים בין היורשים לבין עצמם.
אריאל צבי: החלק האחרון עוסק בהוראות של המשפט הבינלאומי הפרטי.
אריאל צבי: החלק הזה הוא החלק שנמצא בחוק הקיים עד שבעתיד הוא יוסדר בצורה יותר מסודרת.
יצחק הרצוג: מה עשיתם עם כשרות משפטית ואפוטרופסות בהקשר הזה?
יצחק הרצוג: איפה זה בקודקס הכללי?
מיגל דויטש: החלק של הדינאמי הוא בחלק הפעולות המשפטיות.
מיגל דויטש: הסטטי נשאר כעת בחוץ.
יצחק הרצוג: בזיקה.
רני נויבאור: כן, בזיקות.
יצחק הרצוג: כל נושא הידועים בציבור.
יצחק הרצוג: איך התייחסתם אליו?
יצחק הרצוג: היה לנו על זה ויכוח גדול, לדעתי.
דוד רותם: יהיה ויכוח גדול?
דוד רותם: עם מי אני אתווכח?
יצחק הרצוג: ידועים וידועות.
יצחק הרצוג: אולי לא.
דוד רותם: לא יהיה ויכוח.
יצחק הרצוג: נראה.
רני נויבאור: בעיקרון זה הופיע בנוסח הקודם.
יצחק הרצוג: יש פסיקה ענפה ענקית.
יצחק הרצוג: צריך להתעלם ממנה?
רני נויבאור: הייתה הגדרה של בני זוג.
רני נויבאור: היה כתוב.
יצחק הרצוג: לא רק בני זוג.
יצחק הרצוג: אני מדבר בכלל על סוגיית הידועים והידועות.
רני נויבאור: באופן עקרוני ההתייחסות היא במהלך כל..
רני נויבאור: אין הרבה דוגמאות.
רני נויבאור: יש דוגמאות, לדעתי, בפיצויי השכול.
רני נויבאור: בנזיקין, לדעתי, יש כמה דוגמאות של התייחסות לבני זוג, למילה "בני זוג".
רני נויבאור: כשמסתכלים מתי יש לי התייחסות לבני זוג, אז יש לי את זה, זה מופיע.
רני נויבאור: הייתה הגדרה שאמרה "לרבות הידוע בציבור" שהורדה עכב הסכמה של שר המשפטים.
רני נויבאור: התייחסות אחרת הייתה בדיני הירושה.
רני נויבאור: אנחנו הכנסנו פה את הסעיף הקיים היום.
יצחק הרצוג: צריך לחשוב.
דוד רותם: את העניין של ירושת מאומצים הכנסתם לפי התיקון של ג'ומס?
אריאל צבי: לפי התיקון שאנחנו הצענו לג'ומס.
דוד רותם: לא לפי התיקון שאתם הצעתם לג'ומס, לפי התיקון שאני הצעתי לכם שכבר הוסכם.
יצחק הרצוג: פונדקאות ואלף ואחד נושאים.
אריאל צבי: מה שאנחנו הבאנו לוועדה בזמנו זה אותו הסדר שהיה בקודקס.
אריאל צבי: הוא יותר רחב מההסדר שג'ומס הציע.
אריאל צבי: הוא כלל ביטול של עוד היבט בהקשר הזה.
דוד רותם: אני יודע על העוד ביטול.
דוד רותם: אני שואל אם הנוסח של ירושת מאומצים.
דוד רותם: לא שאלתי על ביטול הירושה.
אריאל צבי: מעמדו של המאומץ הושווה לחלוטין למעמדו של ילד ביולוגי לעניין ירושה.
מיגל דויטש: נדמה לי שהגדרת ילד כוללת ילד מאומץ.
תמר קלהורה: את החלק הזה היושב-ראש מכיר היטב מהכנסת הקודמת.
תמר קלהורה: החלק הזה הוא למעשה הצעת חוק ההתיישנות, התשס"א-2004.
דוד רותם: החלק הזה, לפני שאתם מסבירים בכלל - תסלחו לי שאני אומר לכם - הוא החלק הכי שערורייתי שיש בקודקס הזה.
דוד רותם: ישבנו שנתיים בכנסת הקודמת.
תמר קלהורה: כל התיקונים בפנים.
תמר קלהורה: מה שעשינו זה לקחנו את ההצעה כפי שהובאה בסוף הכנסת הקודמת, עברנו אחד אחד על השינויים, את רובם המכריע הכנסנו פנימה, לרבות השינוי שאדוני.
דוד רותם: זה היה טוב.
דוד רותם: רובם המכריע.
תמר קלהורה: רובם המכריע.
תמר קלהורה: היו פה ושם שינויים בודדים שלא הכנסנו.
תמר קלהורה: את רובם המכריע של השינויים שגובשו בכנסת הקודמת הכנסנו פנימה, לרבות מה שאדוני רצה בעניין הליכי גבייה מינהליים.
תמר קלהורה: זה נמצא בפנים.
תמר קלהורה: אנחנו מראים לכם פה את המבנה שהוא מבנה מודרני יותר שעוסק היום בנושאים שחוק ההתיישנות הקיים לא עוסק בהם, כמו למשל תקרת התיישנות.
תמר קלהורה: הוא כולל גם שינויים מהותיים, כמו קיצור תקופת ההתיישנות, דברים שבוודאי נדבר עליהם.
רני נויבאור: דבר ראשון זה בעצם ליצור את המבנה.
רני נויבאור: עברנו ממש ממעוף ציפור על המבנה הכללי של החוק המוצע.
רני נויבאור: אגב הסקירה כבר דיברנו על הרחבות ושינויים שעשינו ברמה מאוד מאוד כללית.
רני נויבאור: דיברנו על מבנה אחוד.
רני נויבאור: עכשיו יש את התאמת הדין להתפתחויות בחקיקה או בפסיקה.
רני נויבאור: הנוסח הזה מעדכן דברים שהתפתחו בפסיקה וגם בחקיקה.
רני נויבאור: הנוסח הזה מעודכן ליום הוצאתו לגבי כל הצעות החוק הפרטיות שחוקקנו.
רני נויבאור: אנחנו מציעים עוד פעם לחוקק את כולן.
תמר קלהורה: ניקח למשל את סעיף 386.
תמר קלהורה: צריך להתחיל להתרגל למספרים האלה.
תמר קלהורה: למעשה יש כאן ניסוח מחדש של עוולת הרשלנות בהתאם לפסיקה.
תמר קלהורה: רוב רובה של עוולת הרשלנות היום נמצאת בפסיקה.
תמר קלהורה: על כל הנושא של חובת זהירות מושגית, על כל החלקים השונים של עוולת הרשלנות יש תילי תילים של פסיקה.
תמר קלהורה: המבחנים השונים, כל הדברים האלה מצאו ביטויים בניסוח מחודש של העוולה.
תמר קלהורה: סעיף 461 מעגן את ההלכה.
תמר קלהורה: למשפט המקובל היא נתנה הכרה רשמית, שזה הלכת אטינגר בעניין הפיצויים העונשיים.
תמר קלהורה: אנחנו קוראים לזה פיצויים לדוגמה בקודקס.
תמר קלהורה: סעיף 512 מעגן הלכה ידועה מאוד של בית המשפט העליון שעוסקת בעדיפותו של מי שהתחייב לרכוש נכס על פני נושה שיש לו עיקול.
תמר קלהורה: 3 דוגמאות ככה על קצה המזלג של.
דוד רותם: הסעיף הזה יוצר בעיה עם ההוראות הראשוניות שלכם, עקרונות היסוד על ביטחון משפטי.
רני נויבאור: יכול להיות שזה צדק.
דוד רותם: צדק אני לא יודע, אבל זה יוצר לי בעיה עם ביטחון משפטי.
יצחק הרצוג: האם את יכולה להגיד שכמעט על כל נושא יש לך שינויים עכב הפסיקה, או לא?
יצחק הרצוג: נגיד שהיית משאירה את המצב הקיים, כמה מהמצב הקיים מושפע מהפסיקה וכמה מהחוק עצמו?
דוד רותם: זה הכל פסיקה.
רני נויבאור: אנחנו לא יכולים לומר..
יצחק הרצוג: השאלה אם הקודקס הזה מבוסס פסיקה.
רני נויבאור: הקודקס הזה מבוסס במידה מסוימת על פסיקה.
רני נויבאור: אני לא יכולה לומר שכל פסיקה שהייתה מצאה את הדרך פנימה.
רני נויבאור: היו דיונים על דברים.
רני נויבאור: יש שינויים ברמות שונות.
רני נויבאור: יש שינויים של מבנה, איפה התאמנו כל דבר, שזה בעיקר העניין הקודם, יש מקומות שבהם הוחלט להכניס פסיקה ויש מקומות שהוחלט לשמר את הנוסח הקיים.
רני נויבאור: הנזיקין זאת אותה דוגמה בהסדרי התרופות שבעצם גיבשו.
יצחק הרצוג: יש מדינות שעברו לקוד סיביל כזה במהלך כל כך דרמטי?
יצחק הרצוג: יש לכם ניסיון של מדינות אחרות?
יצחק הרצוג: זה מהלך דרמטי, אי אפשר לומר שלא.
מיגל דויטש: הקודקסים האזרחיים בקונטיננט החלו בשלב כלשהו.
מיגל דויטש: כל אחד בשלב שלו.
יצחק הרצוג: יש לך משהו מהעולם המודרני או מאמריקה שעשו רפורמה כל כך..?
דוד רותם: קונטיננט זה לא העולם המודרני?
מיגל דויטש: אני חושב שלא.
טליה איינהורן: הולנד.
יצחק הרצוג: תספרי מה עשתה הולנד.
טליה איינהורן: הולנד הוציאה וזה היה באמת תהליך.
טליה איינהורן: .
מיגל דויטש: בהולנד יש נוסח חדש מ-92.
טליה איינהורן: או אם אתה רוצה, אז שוויץ לקחה את.
טליה איינהורן: והכניסה אותו לפרק החמישי ממש ב-2011, רפורמה.
טליה איינהורן: אגב, גרמניה עצמה עשתה רפורמה מאוד גדולה בשנת 2000.
טליה איינהורן: יש..
דוד רותם: לא הבנתי במשפט האחרון שלך שאמרת שיש מקומות שבהם התעלמתם מהפסיקה והשארתם את החוק.
רני נויבאור: יש מקומות שחשבו שהסעיף הנכון הוא הסעיף כפי שהוא כתוב, לא צריך לעגן בתוכו פסיקה.
יצחק הרצוג: מי חשב?
יצחק הרצוג: הוועדה או אתם?
דוד רותם: אתם באמת חושבים שאם יש פסיקה אני אעשה חקיקה כנגד פסיקה של בית המשפט?
רני נויבאור: לא כנגד.
רני נויבאור: הרבה פעמים זה היה במקרה שחשבו שהנוסח דהיום – גם פרופ' דויטש ירצה להתייחס - הוא הנוסח הנכון.
רני נויבאור: זה לא כנגד.
מיגל דויטש: בהערת אגב אני חושב שעם כל הכבוד לא כל מה שנאמר בפסיקה הוא נכון וראוי.
מיגל דויטש: לא רק אני חושב.
מיגל דויטש: הרבה פעמים בוועדה עשינו שינויים.
יצחק הרצוג: אתה מרוצה?
דוד רותם: אני מרים ידיים.
מיגל דויטש: הרבה פעמים עשינו שינויים.
ישראל גלעד: קוראים לזה הפרדת רשויות.
רני נויבאור: אחת מהדוגמאות זה הסיפור של אטינגר שזכה להרבה דיון בוועדה.
רני נויבאור: אני מניחה שהוועדה תערוך פה דיון רציני על הסוגיה של השנים האבודות.
רני נויבאור: היה ויכוח איך להסדיר את העניין הזה, מה המצב הראוי ואיך צריך לעשות את זה.
רני נויבאור: הרחבת הבסיס החקוק של ההסדרים המשפטיים השונים.
רני נויבאור: הנה רשימה של נושאים שבהם יש הרחבה של ההסדרים שדיברנו עליהם כבר.
רני נויבאור: הפעולות המשפטיות, שזה משהו מיוחד וחדשני, החוזים המיוחדים, קבלנות, שירות ותיווך – פרופ' זמיר יכול גם לשוחח על זה – פיצויים בשל הפרת חיוב, שזה תמר ציינה כבר, ועשיית עושר.
רני נויבאור: זה דוגמאות להסדרים של..
רני נויבאור: ותיקון ליקוים בדין הקיים שאם כבר עושים את העבודה צריך לדאוג שהדברים יהיו תואמים ונכונים.
רני נויבאור: סיכול החוזה, שבעצם זה אות מתה היום בחקיקה הישראלית על אף.
רני נויבאור: זה נושא שסביבו יכול להיות ויכוח מאוד גדול.
רני נויבאור: המתאם בין הדין הקנייני לדין הנזיקי – זה מה שתמר ציינה קודם - שיש תפישה לא קוהרנטית בין שני ההסדרים האלה.
רני נויבאור: ניסינו להגיע פה לאיזה שהוא פתרון.
רני נויבאור: יש פרק מיוחד שמדבר על העיכבון ומרחיב את ההוראות שלו.
רני נויבאור: היום העיכבון מאוד לקוני וצר.
רני נויבאור: והנה ההתיישנות.
תמר קלהורה: תיקנו ליקוי משמעותי.
רני נויבאור: תיקנו ליקוי משמעותי.
רני נויבאור: לא כתבנו את זה כי זה מהותי מאוד אבל לא מהותי.
רני נויבאור: החלק השביעי של הקוד כולל סדרה מאוד ענפה של תיקונים עקיפים שערכנו לכמות מאוד גדולה של חוקים קיימים, בין היתר מהתפישה שאנחנו לא רוצים שיהיו הפניות לפקודת הנזיקין מרגע שפקודת הנזיקין איננה קיימת יותר או לחוק החוזים וכו'.
רני נויבאור: לקחנו את כל החקיקה הקיימת לאותה נקודה של הקיץ - בו פרסמנו את החוק - ופשוט עברנו על הכל, הוצאנו את ההפניות לחקיקות האלו ופשוט תיקנו אותן.
רני נויבאור: המשמעות היא שהתיקונים העקיפים הם טכניים בחלקם, בחלקם הם מהותיים יותר בגלל שהיו דברים שהיינו צריכים חשיבה מחודשת לגביהם.
רני נויבאור: בפרק השביעי יש הוראות מסוימות של תחולה, תחילה, הוראות מעבר וכו', שהן הוראות מאוד חשובות וכבדות משקל.
רני נויבאור: מהצד שני יש למעלה מ-150 סעיפים שעוסקים בסוגיה של תיקונים עקיפים.
רני נויבאור: חלקם מהותיים, כמו הפרדה בחוק הירושה, בחוק המקרקעין, שאלה סעיפים מאוד כבדים, חלקם זה סעיפים יחסית טכניים.
רני נויבאור: בנוסף צירפנו לוועדה כמסמך עזר להצעת החוק דברי הסבר גם לסעיפים שלא כללנו בהצעה, מתוך הבנה שאם מישהו יעשה השוואה בין החקיקה הקיימת לחקיקה המוצעת, ירצה לדעת לאן הלכו סעיפים מסוימים.
רני נויבאור: אנחנו נסביר בצורה קצרה למה סעיפים מסוימים לא נכללו בהצעה.
רני נויבאור: הרבה מהם בגלל שהם פשוט מיותרים.
רני נויבאור: חלקם פשוט נכללים בסעיפים אחרים.
רני נויבאור: בנוחות הוועדה הוספנו כאן כל מיני דברים קטנים על-מנת שאפשר יהיה לקרוא את החוק הזה בצורה יותר נוחה.
אסף תכלת: ליד כל סעיף.
רני נויבאור: ליד כל סעיף ציינו באיזה סעיף מקורי הוא מופיע, כדי לנסות לעזור קצת בקריאה הנוחה של החוק המאוד גדול הזה.
רני נויבאור: תודה לאדוני.
דוד רותם: רני, שאלה לי אלייך.
דוד רותם: לא שאני חולק על מומחיות הוועדה שעסקה בזה, אבל האם היה איזה שהוא משוב עם השטח, עם הפרקליטויות, עם עורכי הדין שמופיעים מטעמכם?
דוד רותם: איך זה הולך לחיות בשטח?
רני נויבאור: יש באופן ספציפי בוועדת ירושה, כאחת הוועדות האחרונות שישבה, גם אנשים מהשטח.
רני נויבאור: כשהיא הורכבה ביקשנו מלשכת עורכי הדין למנות נציגים.
רני נויבאור: גם האפוטרופוס הכללי ישב שם.
רני נויבאור: גם היה ייצוג לערכאת המחוזי, לשלום ולבית משפט לענייני משפחה.
רני נויבאור: היה ניסיון, לפחות בתחום הירושה, שזאת לא תהיה ועדת אקדמאיים.
רני נויבאור: ברמת הדיונים במהלך השנים ישבו גם אנשי פרקליטות בחלק מהוועדות.
רני נויבאור: קשה לומר שהייתה איזו סכמה כוללת.
רני נויבאור: ועדת הקודיפיקציה עצמה הייתה ברובה אקדמית.
רני נויבאור: צריך לקחת בחשבון שני דברים מבחינת הליכי הפרסום.
רני נויבאור: אנחנו פרסמנו כבר ב-2004 את הנוסח להערות הציבור, מתוך הבנה שהחוק הזה מצריך תגובה.
רני נויבאור: קיווינו וציפינו שהציבור יענה לאתגר ויעיר.
רני נויבאור: פרסמנו אותו בחוזר כתזכיר חוק בשנת 2007.
קריאה: 2006.
רני נויבאור: אנחנו יכולים לומר שלצערנו לא מצאנו שהציבור נכון להעיר הערות בצורה משמעותית כפי שהחוק הזה היה יכול ליצור.
דוד רותם: אני חושב שזה די ברור.
דוד רותם: אנחנו מקבלים משכורת על כך שאנחנו צריכים לעבור על 1000 העמודים האלה, אבל למה הציבור אשם?
רני נויבאור: הציבור לא אשם.
רני נויבאור: הליכי הפרסום האלה נועדו כדי שנקבל התייחסות.
רני נויבאור: גם עשינו יום של חברי ועדת הקודיפיקציה שהציגו את החוק הזה.
רני נויבאור: דווקא הייתה היענות של הציבור לבוא ולשמוע.
רני נויבאור: אני מניחה שזה אתגר מאוד מאוד גדול.
רני נויבאור: היו הערות שקיבלנו מלשכת עורכי הדין.
רני נויבאור: קיבלנו מגורמים מסוימים הערות, אבל אנחנו עדיין יכולים לבוא ולומר שבהיקף היינו מקווים שהציבור יענה יותר.
רני נויבאור: אני מניחה שבין יתר העניין זה שפשוט יש אנשים שהאתגר נראה להם כבד מידי.
רני נויבאור: יש אחרים שחשבו שזה מעולם לא יגיע לכנסת.
יצחק הרצוג: השאלה איפה הפקולטות.
יצחק הרצוג: היית מצפה שהפקולטות והסטודנטים יגיעו.
רני נויבאור: חייבים לציין שהאקדמאים כן הגיעו.
יצחק הרצוג: השאלה אם הפקולטות.
דוד רותם: אני פניתי לכל הדייקנים ברגע שהחוק הזה הונח וביקשתי מהם לבוא ולתת הערות.
דוד רותם: לא קיבלתי הרבה מידי.
רני נויבאור: אני רוצה לסייג את זה באמירה שכן נערכו כנסים אקדמיים בעניין הזה.
רני נויבאור: יש את כרך ל"ו במשפטים שעוסק בחוק המוצע.
רני נויבאור: יש גם כנס שנערך במקס פלנק.
רני נויבאור: מבחינה אקדמית יש התייחסויות אקדמיות במאמרים.
רני נויבאור: לא קיבלנו את זה בהערות, אבל התייחסנו לזה כאילו זה הערות.
רני נויבאור: אנחנו כן התייחסנו למאמרים אקדמיים שקיבלנו וראינו ביקורת.
רני נויבאור: השתדלנו לא להתעלם ולראות אם התייחסו לנקודות האלו.
מיגל דויטש: אני חושב שההצעה הזאת היא הצעה שיותר מתלהבים ממנה כשמכירים אותה לעומק מאשר לפני כן.
מיגל דויטש: יש כל מיני אובייקטים בחיים שרק כאשר אתה מכיר אותם היטב אתה מחבב אותם, מעריך אותם.
מיגל דויטש: יש כאלה שדווקא המבט הראשוני הוא יותר נוח כלפיהם.
מיגל דויטש: אני חושב שחשוב לנקוט עמדה כלפי ההצעה הזאת, במיוחד אחרי שבודקים את פרטי ההסדרים ורואים את האופי הנקודתי יותר שלהם.
מיגל דויטש: בעקבות כך אני חושב שהקורא, הפרשן, החושב יראה את היתרונות של ההצעה הזאת באופן מעמיק.
מיגל דויטש: זאת מן הערה כוללנית לחלוטין.
מיגל דויטש: כמה מילים לגבי ההיבט המבני.
מיגל דויטש: ההיבט המבני זכה להרבה מאוד תשומת לב בוועדה.
מיגל דויטש: מאז הטיוטה הראשונית שהגשתי לפני הרבה מאוד שנים היו הרבה דיונים בעניין.
מיגל דויטש: הנושא של המבנה הוא חשוב.
מיגל דויטש: הוא לא רק עניין לאסתטיקה.
מיגל דויטש: יש כאלה שאומרים: טוב, כל הנושא המבני עניין של אסתטיקה.
מיגל דויטש: זה נראה יפה, אבל האם זה תורם?
מיגל דויטש: אני חושב שזה תורם מאוד לוודאות המשפטית.
מיגל דויטש: אני חושב שזה אפילו קריטי לוודאות המשפטית.
מיגל דויטש: ברגע שיש שיטתיות – התייחסתי לזה במפגש הראשון, אני לא אחזור על דברים - אתה יכול להשלים באופן תבוני ובאופן צפוי מראש את אותם חסרים בחוק.
מיגל דויטש: לעולם יהיו חסרים.
מיגל דויטש: גם בהצעה שלנו יש הרבה מאוד חסרים, אין מה לעשות.
מיגל דויטש: לעולם אתה לא חושב על הכל אלא על חלק בסיסי, לכן יש חשיבות עצומה לנושא המבני.
מיגל דויטש: הקטע המבני מועיל לפרשנות במובן הבא.
מיגל דויטש: אני חושב שהיום רוב עורכי הדין כאשר נתקלים בשאלה נקודתית מתחום דיני המכר הם פונים לאותה הוראה בחוק המכר.
מיגל דויטש: נניח ניקח אי התאמה, סוגיות של מה הם הנטלים שמוטלים על הקונה כאשר יש אי התאמה, יידוע, בדיקה וכיוצא באלה עניינים.
מיגל דויטש: רוב עורכי הדין הפרקטיים – אני לא מאשים, לחצי הזמן והצרכים המעשיים מכתיבים - לא ערים לזה שצריך לפנות לרמות ההפשטה הגבוהות יותר כדי לבדוק גם סוגיות הרבה יותר כלליות שמשפיעות על הנקודה הקונקרטית הזאת.
מיגל דויטש: ניקח דוגמה של שניים שקונים יחד נכס ויש ויכוח בין שני הצדדים כיצד מגיבים לפרשת אי ההתאמה.
מיגל דויטש: אחד הקונים מעוניין עכב אי ההתאמה לאכוף את החוזה, השני מעוניין לבטל את החוזה.
מיגל דויטש: מה עושים?
מיגל דויטש: מי מחליט?
מיגל דויטש: איך מחליטים?
מיגל דויטש: זאת סוגיה של יום יום.
מיגל דויטש: בני זוג מסוכסכים, המוכר הפר את החוזה, מי מחליט?
מיגל דויטש: אפשר ללכת לכאן, אפשר ללכת לשם.
מיגל דויטש: מישהו צריך להכריע בעניין.
מיגל דויטש: אין היום פתרון.
מיגל דויטש: יש היום איזה שהוא ניסיון להחיל את דיני השיקוף בנכסים על הזכויות החוזיות, אבל אז גם שם אין פתרון.
מיגל דויטש: אנחנו מוצאים פתרון מסוים.
מיגל דויטש: למשל הפתרון שם הוא שסעד הקיום או סעד האכיפה הוא הסעד הראשי ואם אין הכרעה בין הצדדים, אם אין הסכמה בין הצדדים הולכים לאכיפה ולא לביטול.
מיגל דויטש: הנה הכרעה חשובה שתורמת הרבה מאוד לוודאות משפטית.
מיגל דויטש: הרבה מאוד מצבים אתה מוצא את הצדדים "תקועים" משום שאין החלטה, צריך ללכת לבתי המשפט ומי יודע תוך כמה שנים מה יחליטו ואם בכלל.
מיגל דויטש: אין נורמה מהותית שקובעת באופן ברור מה עושים.
מיגל דויטש: ניקח את הסוגיה של דיני המכר.
מיגל דויטש: צריך לפנות לפרק ריבוי נושים וחייבים.
מיגל דויטש: ברגע שהכל נעשה בחוק אחד ומבינים שהכל זה חלק מקומפלקס אחד, אתה יכול בנקל להבין שאתה צריך ליישם דיני ריבוי חייבים ונושים על פרק המכר.
מיגל דויטש: אני חושב שהמבנה הזה מועיל במובן הזה להתאמה בציבור עורכי הדין שהכל קשור להכל, שום דבר לא עומד בפני עצמו.
מיגל דויטש: אנחנו לא מצפים מחוק המכר שיחזור על דיני ההצעה והקיבול, אנחנו לא מצפים שהוא יחזור על דיני התרופות.
מיגל דויטש: כל זה מושלך מבחוץ.
מיגל דויטש: גם היום זה בעצם המצב.
מיגל דויטש: לדעתי הרבה פעמים לא מבינים את העניין ולא הולכים לעקרונות רחבים יותר.
מיגל דויטש: זאת הערה אחת לגבי הנושא המבני.
מיגל דויטש: לטעמי זה ממש לא עניין של אסתטיקה.
מיגל דויטש: אני חושב ששיטתיות וכך הלאה זה דבר מאוד חשוב.
מיגל דויטש: זה המודל הגרמני במובן הזה.
מיגל דויטש: זו השאיפה של הקודקס הגרמני.
מיגל דויטש: ברור לכולנו שיש הרבה מאוד מחלוקות בשאלה אם באמת הוא מצליח להגשים את המטרה, אם הכל מוסדר ואם הכל כל כך מדעי.
מיגל דויטש: זה בוודאי יתרון שתורם להגעה לוודאות.
מיגל דויטש: יש הרבה מאוד טענות.
מיגל דויטש: אין כעת באולם מבקרים קלאסיים של ההצעה הזאת, לכן אני אנסה טיפה לשמש להם לפה.
דוד רותם: המבקרים הקלאסיים פוחדים לשבת באור.
מיגל דויטש: יש כאלה שאומרים שהנושא המבני זה עניין של אסתטיקה.
מיגל דויטש: זה הרבה הרבה יותר מאסתטיקה.
מיגל דויטש: לפעמים באים ואומרים: טוב, אתם מנסים לקבוע כאן כללים, אז מה אנחנו עושים עם האיזונים החברתיים הערכיים בכל מקרה נתון?
מיגל דויטש: אתם מתיימרים לקבוע כלל שמנותק מההקשר החברתי הכולל בכל נקודה ונקודה.
מיגל דויטש: הנכון הוא שיהיו פתרונות נקודתיים לכל סיטואציה.
מיגל דויטש: ניקח כל נקודה ונקודה שעולה על הפרק, נעשה את האיזון המתאים, הערכי, הכלכלי, החברתי ונמצא פתרון.
מיגל דויטש: מבחינת ודאות - קטסטרופה, זה פשוט לא יכול להיות.
מיגל דויטש: האיזונים האלה צריכים להיעשות על ידי המחוקק כאשר הוא קובע את הכלל המשפטי.
מיגל דויטש: ברגע שסיימנו לערוך את האיזונים צריך לקבוע איזה שהוא כלל שאפשר להיאחז בו ועל סמך כך לתכנן.
מיגל דויטש: ביקורת אחרת.
מיגל דויטש: שוב, יש כל מיני כיוונים.
מיגל דויטש: מצד אחד יש כיוון שאומר, טוב, אתם פורמליסטים מידי, אז אתם לא משאירים מספיק מקום לעקרונות כלליים יותר.
מיגל דויטש: מצד שני אומרים: הביקורת ידועה, יש לכם עקרונות כלליים רחבים מידי.
מיגל דויטש: זה הולך לשני הכיוונים.
מיגל דויטש: בעניין הזה אני רק רוצה לומר דבר אחד.
מיגל דויטש: אני חושב שפורמליזם הוא ערך חשוב משום שהוא תורם יפה מאוד לוודאות משפטית.
מיגל דויטש: הוא בעצמו תרומה ערכית.
מיגל דויטש: ברור שהוא לא לבד.
מיגל דויטש: כאשר אנחנו חושבים מה תורם לוודאות, אז פורמליזם תורם לוודאות.
מיגל דויטש: עכשיו צריך להמשיך ולאזן מול הוודאות בעיות של צדק, גמישות של ההסדר או נוקשות של ההסדר.
מיגל דויטש: כל אלה תמיד טעונים בדיקה.
מיגל דויטש: יש ערך אמיתי, ערך "ערכי" לפורמליזם.
מיגל דויטש: זה לא עניין טכני.
מיגל דויטש: יש לומר שבאקדמיה פורמליזם זה כמעט מילת גנאי.
מיגל דויטש: כל מי שרוצים לגנות אותו אומרים עליו שהוא פורמליסט.
מיגל דויטש: זה נכון שהיצמדות עקרה ללשון שאין מאחוריה תוכן ואין מאחוריה הכרעות ערכיות היא באמת לא ראויה, אבל מהרגע שכל זה נעשה חשוב שיהיה עוגן יציב עם גמישות סבירה ולא יותר מסבירה ביחס ליישום של ההסדר.
מיגל דויטש: הנושא של התגובה הכפויה של הקהילייה הפרקטית.
מיגל דויטש: אני יודע שזה עניין מטריד, ובצדק.
מיגל דויטש: יש פה חוק חדש של כ-1000 סעיפים.