GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל איתן: תיאורטית.
דוד רותם: כן, אבל זה לא מה שאנחנו כאן בתקנות קובעים שתעודות הזהות שיש לנו היום יהיה להן תוקף עוד עשר שנים.
מיכאל איתן: לא יהיה להן תוקף בעוד עשר שנים.
דוד רותם: זה מה שאתם רוצים.
מיכאל איתן: יש חקיקה חדשה.
דוד רותם: תהיה חקיקה חדשה שתגיד לך שנכון שיש לך תעודת זהות שיש לה תוקף לעשר שנים, אבל אתה עכשיו תבוא ותמסור את הנתונים.
מיכאל איתן: אז תצטרך להחליף.
דוד רותם: אז תצטרך לבוא ולתת את הנתונים.
מיכאל איתן: ולקבל תעודת זהות חדשה.
תמי סלע: אני רוצה לשאול שאלה.
תמי סלע: אני לא יודעת איך בדיוק זה אמור יהיה לעבוד.
תמי סלע: למשל כאשר אדם בא לשנות שם משפחה אגב נישואין, האם התעודה החדשה שמנפיקים לו תדרוש שוב בסיטואציה הזאת ליטול ממנו את כל הנתונים.
יורם אורן: אסור להוציא דברים מהמאגר.
נעמה פלאי: זאת נקודת המוצא שרשות האוכלוסין לא שומרת אצלה כל מידע ביומטרי.
תמי סלע: אדם מוציא תעודת זהות בגיל 16.
תמי סלע: בעשור של בין עשרים לשלושים, רוב האנשים בהכללה כן מתחתנים ויש הרבה שינויי שם או איזה שהם עדכונים של תעודת הזהות.
תמי סלע: החוק המסמיך בסעיף מדבר על כך שאפשר גם לקבוע תקופות או מבחנים אחרים לצורך עדכון תעודות הזהות שהם גם מתחשבים בגיל או במבחן אחר שקבעה ועדת החוקה.
תמי סלע: עלה כאן הרבה העניין של העומס שזה מטיל.
תמי סלע: יכול להיות שבגלל שאנחנו מניחים שבעשור הזה של בין עשרים לשלושים הרבה אנשים גם ככה יעדכנו מסיבות כאלה ואחרות את הפרטים שלהם, אפשר היה להגיד מגיל ארבעים נחיל את החובה לגבי כל עשר שנים ולהוריד קצת את העומס, כי בין גיל 16 לגיל עשרים-שלושים אנשים לא משתנים עד כדי כך מבחינת החזות שלהם.
דוד רותם: אל תשכחי שמגיל 16 עד גיל שלושים אנשים גם באים להוציא דרכון, אז על הדרך הם גם יחליפו תעודת זהות.
דוד רותם: הכול יהיה על הדרך.
מיכאל איתן: יש אוכלוסיות שכל שנה באות להוסיף ילד לתעודה.
נעמה פלאי: ילד מופיע בספח.
נעמה פלאי: אולי לא הובנו נכון.
נעמה פלאי: הכוונה הייתה בהחלפה הראשונה שהוא יעשה לתעודה עם תוקף, אבל לא יהיה כל פעם שאתה בא לקבל שירות, תחליף את התעודה כי ממילא עוד שמונה שנים אתה צריך להחליף אותה.
דוד רותם: זה לא יקרה?
דוד רותם: נעמה לא.
דוד רותם: עכשיו אני שואל בכל הרצינות.
דוד רותם: נניח שכל שנה חצי מיליון אנשים צריכים להחליף תעודות זהות.
אברהם מיכאלי: גם דרכונים.
דוד רותם: ועוד חצי מיליון מחליפים בשוטף.
נסים אליסף: חצי מיליון אנשים מחליפים דרכונים כל שנה.
דוד רותם: אנחנו לא מדברים על דרכונים אלא על תעודות זהות.
נסים אליסף: אבל כשאתה בא להוציא דרכון, אתה מגיע ללשכת האוכלוסין.
אורי מקלב: חידוש אפשר לעשות בדואר.
אורי מקלב: אחרי עשר שנים צריך לבוא ללשכה.
דורית ואג: פעם אפשר היה להחליף גם כתובת בדואר אבל היום אי אפשר.
מיכאל איתן: אתה יכול להגיש את הבקשה באינטרנט ואם אתה עושה את זה בחורף, אתה מקבל הנחה כפולה.
נסים אליסף: 85 שקלים.
נסים אליסף: עכשיו מתקנים את זה.
מיכאל איתן: כמה הנחה מקבלים על הדרכון הגדול?
נסים אליסף: 150 שקלים.
מיכאל איתן: 150 שקלים הנחה.
דוד רותם: מה זה דרכון גדול?
נעמה פלאי: דרכון עם מספר כפול של עמודים.
דוד רותם: רק השרים צריכים דרכון כזה.
אורי מקלב: מה ההבדל בין חידוש דרכון לדרכון חדש?
אורי מקלב: אין הבדל בתהליך?
עירית ויסבלום: בתקופת הביניים, ממילא התעודה שמוצאת היא תקפה לעשר שנים ולכן זה לא יפריע לאותו אדם שהתחתן והחליף שם או החליף שם כי סתם התחשק לו לעשות כך, כי ממילא הוא מקבל תעודה לעוד עשר שנים.
עירית ויסבלום: אני לא רואה מקום שדווקא בתקופה הזאת לא להחיל את העיקרון הכללי שהתעודה תהיה תקפה לעשר שנים.
תמי סלע: רוב האנשים בגיל 26 צריכים לבוא ולהוציא תעודה חדשה כי בגיל 16 הם הוציאו תעודה שהיא תקפה לעשר שנים.
נעמה פלאי: אבל אם הוא התחתן בין לבין, הוא יקבל תעודה חדשה.
דוד רותם: משרד הפנים הפך להיות משרד שידוכים?
דוד רותם: מה אתם רוצים מהחתונה שלי?
תמי סלע: עשר שנים זה לא מספר קדוש אלא אפשר לחשוב גם על מבחנים אחרים.
תמי סלע: מדברים כאן על העומס שזה יטיל וזה יטיל עומס.
דוד רותם: חישוב תקציבי.
דוד רותם: כמה כסף זה עולה להחליף כל עשר שנים לכל אזרחי מדינת ישאל את תעודת הזהות?
דוד רותם: כמה זה יעלה?
דורית ואג: למי?
דוד רותם: למדינת ישראל.
דורית ואג: ולאזרחים?
נעמה פלאי: לאזרחים זה לא יעלה.
דוד רותם: כמה זה יעלה למדינת ישראל?
דורית ואג: כל עשר שנים בלי תשלום?
נסים אליסף: רק באובדן זה עולה.
דוד רותם: רבותיי, כמה זה יעלה למדינת ישראל?
דוד רותם: תקציב משרד הפנים לא בא מהכסף שלנו אלא הוא יורד מהעצים.
דוד רותם: תגידו לי כמה זה יעלה למדינת ישראל.
מיכאל איתן: תשאל קודם כל כמה תעלה האגרה.
דוד רותם: אין אגרה.
דוד רותם: הם אומרים שאין אגרה.
עירית ויסבלום: אין אגרה.
נסים אליסף: יש אגרות רק בעקבות אובדן.
מיכאל איתן: כל חידוש יהיה בחינם?
מיכאל איתן: גם בעתיד?
עודד פלר: אדוני השר, זה לא שירות.
עודד פלר: זאת הרי תעודה שניתנת כחובה.
עודד פלר: אתה לא יכול להחליט שאתה לא רוצה אותה.
עודד פלר: אתה מקבל אותה כחובה.
עודד פלר: זה לא שירות ולא משלמים על זה אגרה.
מיכאל איתן: אתה משלם.
דוד רותם: אתה משלם אלא שהשאלה היא איך אתה משלם.
עודד פלר: אבל לא אגרה.
דוד רותם: לא במזומן.
דורית ואג: לא סתם העלו את מחיר הדרכונים.
דוד רותם: אל תגיד לי 47 ובכמה להכפיל.
דוד רותם: תגיד לי אם יש לכם הערכה תקציבית.
נסים אליסף: מצד שני, ברגע שהתעודות האלה יהיו נפוצות, עוד הרבה שירותים שאתה בא היום לקבל במשרד הפנים, לא תצטרך לבוא כי זה הולך להוזיל במקומות אחרים, גם במשרד הפנים וגם במשרדי ממשלה אחרים.
דוד רותם: תגיד לי רק דבר אחד.
דוד רותם: כמה כסף יעלה למדינת ישראל להחליף כל עשר שנים את תעודות הזהות?
עירית ויסבלום: יש גם את האנשים שיבואו באמצע התקופה להחליף בגלל סיבות אחרות.
דוד רותם: האם אתם עשיתם תחשיב כלכלי כמה זה הולך לעלות?
דוד רותם: אם לא עשיתם, תגידו שלא עשיתם ואני אשלח אתכם לעשות.
דוד רותם: תגידו לי כמה כסף זה הולך לעלות למדינת ישראל.
דורית ואג: 300 מיליון.
דורית ואג: 47 שקלים כפול שישה מיליון.
נעמה פלאי: 47 שקלים כפול חמישה מיליון, זה 235 מיליון שקלים.
נעמה פלאי: מזה אתה צריך לנכות את אותם אנשים שיחליפו מסיבות אחרות וזה ממילא קורה וזה ממילא מחייב את החלפת התעודה כי אין אפשרות לבצע תיקונים בתעודת הזהות.
דוד רותם: רבותיי היקרים, יש לי הצעה אליכם.
דוד רותם: אני מודיע לכם שאני לא מתכוון לאשר לכם את התקנות.
דוד רותם: לכו הביתה, תעשו תחשיב כלכלי.
דוד רותם: אני רוצה לדעת כמה להוריד על כל אלה שמחליפים כל שנה, כמה להוסיף על אלה שלא מחליפים וכולי.
דוד רותם: תגידו לי כמה זה הולך לעלות למדינת ישראל.
דוד רותם: כמה כסף התקנות האלה עולות למדינת ישראל, זה מה שמעניין אותי.
דוד רותם: בעוד כמה זמן אני יכול לקבל תשובה?
אורי מקלב: אדוני, אני יכול לשאול שאלה?
דוד רותם: יש לך זכות דיבור מתי שאתה רוצה.
אורי מקלב: תעודת זהות שאבדה, אישרת בזמנו עלות.
אורי מקלב: אדם שרוצה לחדש את תעודת הזהות במקרה הזה, הוא משלם 115 שקלים?
נסים אליסף: מי שמאבד.
אורי מקלב: זה קנס או זאת עלות?
דוד רותם: עלות.
דוד רותם: הם הציגו כאן שזאת עלות.
אורי מקלב: אז איך הם אומרים 47 שקלים?
נעמה פלאי: זאת לא העלות.
נעמה פלאי: זה השירות.
נעמה פלאי: הטיפול שנדרש במקרה של אובדן הוא לא הטיפול שנדרש במקרה של הוצאת תעודה.
נעמה פלאי: זה לא אותו הטיפול.
עירית ויסבלום: מי שמאבד תעודת זהות, הטיפול שכרוך בחידוש התעודה הוא שונה.
אורי מקלב: כל שנה להביא מיליון אנשים למשרד הפנים, זאת עלות יותר גבוהה מהשוטף.
אורי מקלב: צריך לשכור משרדים, להביא יותר עובדים וכולי.
אורי מקלב: עוד לא לקחנו בחשבון שבחירות עולות יותר כסף כי תוך תקופה קצרה אתה צריך לתת שירות לכל כך הרבה אנשים.
דוד רותם: גם לפי חישוב מאוד פשוט של 47 שקלים, זה 235 מיליון שקלים.
דוד רותם: ב-235 מיליון שקלים, תאמין לי שאני יכול לבנות בדיור הציבורי כמה אלפי יחידות דיור.
דוד רותם: אחר כך יהיה לנו ויכוח מי יקבל את הדירות האלה, אבל שקודם כל יהיה לנו את הדירות.
דוד רותם: רבותיי, אני מבקש לקבל תחשיב כלכלי כמה כסף זה יעלה למדינת ישראל כל שנה.
דוד רותם: מתי אני יכול לקבל את זה?
דורית ואג: אתם תעבירו לנו ורק אז נקבע דיון.
דוד רותם: אני מציע שתעבירו גם את התקנות האחרות.
נעמה פלאי: אדוני, רק להבהיר, העלות במקרה של אובדן היא שונה מעלות הטיפול של חידוש לבן אדם שיש לו תעודה ורק פקע תוקפה.
נעמה פלאי: זה טיפול שונה.
נעמה פלאי: באובדן אין לו תעודה שמזהה אותו ולכן אני צריכה לפתוח תיק אישי, אני צריכה לתשאל אותו וכולי.
נעמה פלאי: זה לא כמו בן אדם שיש לו תעודה מזהה אלא שהיא לא בתוקף.
אורי מקלב: אמרתם שכך עולה תעודת זהות ראשונה.
אורי מקלב: אמרתם 49 שקלים.
אורי מקלב: לגבי הביומטרי אמרתם 49 שקלים.
אברהם מיכאלי: הם צריכים לחזור אלינו עם תשובה גם לגבי העיקרון, אם להחליף או לא להחליף.
דוד רותם: הם חושבים שצריך להחליף.
אברהם מיכאלי: תוך שבועיים דיון חדש.
דוד רותם: הצעת חוק הפטנטים (תיקון מס' 11) (רשות בינלאומית לחיפוש ולבחינה מקדימה), התשע"א-2011.
שמרית גולן: כמו שכתוב בדברי ההסבר, לפני כשנתיים נחתם הסכם בין הארגון הבינלאומי לקניין רוחני ובין ממשלת ישראל שלפיו רשות הפטנטים הישראלית תוכל, אם היא תעמוד בתנאים מסוימים, לשמש כרשות חיפוש בינלאומית ורשות בינלאומית לבחינה מקדימה לפי אמנת ה-PCT – אמנה בדבר שיתוף פעולה בענייני פטנטים שהיום רשות הפטנטים משמשת כמשרד מקבל שלה.
שמרית גולן: אזרחי ישראל ותושביה יכולים להגיש בקשות פטנט בינלאומיות, מסלול שנותן יתרונות מסוימים.
שמרית גולן: הוא יכול להגיש את זה בישראל.
שמרית גולן: כיום התהליך של חיפוש ובחינה, שחלקו הכרחי להמשך התהליך, נעשה ברשויות חיפוש בארצות הברית ובאירופה למבקשים ישראלים.
שמרית גולן: לאחר שישראל תוכל לשמש כרשות חיפוש ובחינה רשות הפטנטים הישראלית מתכוונת לערוך את החיפוש והבחינה למבקשים ישראלים שיבחרו בכך.
שמרית גולן: בהמשך, אחרי תקופת מבחן, ייתכן שגם עבור מבקשים ממדינות זרות.
שמרית גולן: כיוון שמדובר באמנה הבינלאומית אנחנו צריכים לקלוט אותה בחוק כדי שהיא תחול בישראל.
שמרית גולן: אנחנו כתבנו כאן בהצעת החוק את אותן הוראות שהן רלוונטיות למבקש בקשת הפטנט הישראלי.
שמרית גולן: אותן העתקנו מהאמנה.
שמרית גולן: שאר הוראות האמנה והתקנות שלה יחולו מכוח ההפניה שאנחנו עושים בסעיפים המוצעים לאמנה ולתקנותיה.
נעמה מנחמי: יש לנו את הנוסח המשולב של הצעת החוק.
נעמה מנחמי: אני מציעה שפשוט נתחיל לקרוא אותו.
נעמה מנחמי: התיקון הראשון מופיע בהגדרות בסעיף 1.
נעמה מנחמי: במקום הגדרה של "לשכה" תבוא הגדרה של "רשות".
נעמה מנחמי: המעבר לרשות מייצג עצמאות של אותו גוף, בין היתר עצמאות פיננסית.
נעמה מנחמי: אתם רוצים להרחיב על זה, על המעבר שהיה?
שמרית גולן: יש שוני בין רשות לרשות.
שמרית גולן: לא כל רשות עובדת באותו אופן, אבל רשות הפטנטים קיבלה את השם "רשות" בהחלטת הממשלה.
שמרית גולן: כדי להתאים את זה להחלטת הממשלה אנחנו רוצים שכמו שרווח כיום לקרוא לה "רשות הפטנטים" כך זה יהיה גם בחוק.
נעמה מנחמי: בסדר גמור, רק אם אתם יכולים להרחיב מבחינת העצמאות.
נעמה מנחמי: אם אנחנו כבר עושים את זה, שזה יהיה ברור.
אסא קלינג: בהחלטת ממשלה הוחלט שמה שהיה אגף הפטנטים במשרד המשפטים יפעל כרשות עצמאית על פי עצמאות שמוגדרת במסמך מסגרת שהיה נספח להחלטת הממשלה.
אסא קלינג: הרשות פועלת כסוכנות ביצוע עצמאית.
אסא קלינג: הכוונה בסוכנות ביצוע שהוצאותיה מותנות בהכנסותיה.
אסא קלינג: העצמאות שלה מוגדרת במספר מובנים, כאשר פעולותיה של הרשות מפוקחות על ידי שתי ועדות חיצוניות: ועדה מייעצת שאחראית על המדיניות השוטפת של פעולות הרשות לאורך השנה, וועדת מדדים ותפוקות שבוחנת ומגדירה את היעדים של פעולות הרשות על פני השנים.
נעמה מנחמי: מי יושב בוועדות האלו?
אסא קלינג: בוועדה המייעצת חברים מנכ"ל משרד המשפטים, מנכ"ל משרד האוצר, החשב הכללי, נציבות שירות המדינה.
אסא קלינג: בוועדה המייעצת חבר מנכ"ל משרד המשפטים, מנכ"ל משרד האוצר ונציגים מהציבור והאקדמיה.
נעמה מנחמי: בעצם אין צורך לקרוא את כל השינויים, אבל לאורך כל החוק בכל מקום שכתוב "הלשכה" אנחנו נחליף למילה "רשות".
נעמה מנחמי: התיקון הבא הוא בסעיף 17.
נעמה מנחמי: בחינת הבקשה וקיבולה (א) "הבוחן יבחן אם הבקשה עונה על כל אלה: (1) האמצאה שבה כשירה לפטנט לפי פרק ב'; (2) קוימו הוראות סימן (א) של פרק זה;" (3), שהייתה אגרת הפרסום, נמחקה.
נעמה מנחמי: (א1) "הבוחן יקבל את הבקשה אם שוכנע כי נתקיימו הוראות סעיף זה ; קיבל את הבקשה יודיע על כך למבקר; בהודעה צוין מועד הקיבול".
נעמה מנחמי: (א2) זה הסעיף שמוצע להוסיף.
נעמה מנחמי: "לבקשת המבקש, יפיק הבוחן לגבי בקשה, דוח במתכונת של דוח חיפוש בינלאומי, כהגדרתו בסעיף 48א".
נעמה מנחמי: אנחנו מבינים שהדוח ניתן בתשלום נוסף.
נעמה מנחמי: אנחנו נשמח לדעת מה השוני מבחינת העבודה והתשלום הנוסף שצפוי להיות.
אסא קלינג: לגבי התשלום הנוסף.
אסא קלינג: התקנות על פי תיקון החוק יותקנו בהמשך ואז נתייחס לעלויות הנוספות.
אסא קלינג: ברור שעלויות הדוח הנוסף יהיו פחותות ומופחתות לעומת הדוח המקורי.
אסא קלינג: לגבי היקף העבודה.
אסא קלינג: .
דוד רותם: לא יגבו אותן עד שלא יהיו תקנות מאושרות.
נעמה מנחמי: זה הם לא יכולים.
אסא קלינג: לא נתחיל לפעול כרשות חיפוש בינלאומית בטרם התקנות יסדירו את נהלי העבודה שלנו, לא רק את עניין האגרות.
אסא קלינג: לגבי משמעות העבודה והמשמעות של הדוח הנוסף ד"ר מיכאל ברט יפרט, ראש מחלקת PCT.
מיכאל ברט: לפי האמנה מבקש – במקרה שלנו מבקש ישראלי – יכול לבקש ממשרד חיפוש, שבמקרה שלנו רשות הפטנטים היא המוסד החיפוש השלישית.
מיכאל ברט: .
מיכאל ברט: לפי האמנה הוא חייב לבצע דוח חיפוש תוך 3 חודשים אחרי קיבול הבקשה.
מיכאל ברט: גם לפני האמנה אפשר היה לקבוע אגרת חיפוש ואגרת בחינה.
מיכאל ברט: אגרת חיפוש ובחינה משתנות ממדינה למדינה.
מיכאל ברט: קבענו בהסכם עם האוצר שחייבים לקבוע לפי האמנה הישראלית 950 דולר, שזה 3500 שקל.
שמרית גולן: אנחנו מדברים עכשיו על דוח שהוא מעין בינלאומי, כלומר במתכונת של דוח חיפוש בינלאומי.
אסא קלינג: זה לא דוח החיפוש עצמו.
שמרית גולן: אנחנו נגיע בהמשך לסעיפים שהם באמת בפרק של האמנה הבינלאומית של הבקשות הבינלאומיות.
שמרית גולן: כרגע אנחנו מתייחסים לבקשה לאומית רגילה.
שמרית גולן: המבקש מעדיף לקבל דוח שיהיה במתכונת של דוח חיפוש בינלאומי לפי האמנה, כדי שיהיה לו יותר קל להעביר את זה לרשויות חיפוש זרות.
שמרית גולן: הן יכירו את המתכונת ויהיה להן יותר קל.
שמרית גולן: .
דוד רותם: תוך כמה זמן צריך להכין את הדוח הזה?
אסא קלינג: תוך 3 חודשים ממועד הבקשה.
דוד רותם: ואם לא עומדים ב-3 חודשים, מה עושים?
דוד רותם: האם מחזירים את האגרה, או שגובים אותה בכל מקרה?
אסא קלינג: הנחת העבודה היא שהעבודה נעשית והיא תיעשה בזמן.
דוד רותם: שאלתי את השאלה, כי אני יודע שבמקומות אחרים לגבי 16 חודשים לא פעם רשויות לא עומדות בתקופה הזאת ואת האגרה הן לא מחזירות.
אסא קלינג: לפי האמנה אין דרישה להחזר האגרה מאחר והעבודה מבוצעת ובסופו של דבר המבקש מקבל את הדוח.
אסא קלינג: אני יודע למה אדוני מתייחס שישנן רשויות חיפוש ובחינה אחרות שאינן עומדות בזמנים.
אסא קלינג: זאת בעיה בינלאומית בנושא הזה.
אסא קלינג: מכאן גם ההגדלה של כמויות רשויות החיפוש הבינלאומיות, מתוך עיקרון של שיתוף וחלוקת העבודה באופן בינלאומי.
אסא קלינג: ההנחה היא שהמבקשים יפנו לרשויות שכן יעמדו בזמנים.
אסא קלינג: כולי תקווה שאנחנו נעמוד בזמנים ויהיו לנו את הכלים לעשות זאת.
דוד רותם: אני בטוח שאתם תעמדו בזמנים.
דוד רותם: אני רק שואל מה קורה כאשר לא עומדים בזמנים, שזה בניגוד לאמנה ובניגוד למה שכתוב.
דוד רותם: למה אני צריך לשלם את האגרה?
אסא קלינג: אם בסופו של דבר קיבלת את השירות באיחור של חודש.
דוד רותם: לא ביקשתי אותו באיחור של חודש.
דוד רותם: ביקשתי לקבל אותו תוך 16 חודשים כי זה הכללים.
דוד רותם: אתם לא רוצים לתת לי אותו בזמן, תודה רבה, תגידו לי מראש "לא נעמוד".
דוד רותם: אני אגיד לכם, אל תעשו לי את העבודה.
אסא קלינג: במידה ונראה שאנחנו לא עומדים בעומסים לא נצרף מדינות אחרות.
אסא קלינג: בשלב ראשון אנחנו ניתן שירות רק למבקשים ישראלים.
אסא קלינג: ברור שההתנהלות תתנהל על פי אמות מידה של עומס ועמידה בזמנים.
אסא קלינג: בסופו של דבר המבקש יקבל את השירות שהוא ביקש, דהיינו יקבל את הדוח, יקבל את התשובה מהרשות.
אסא קלינג: אם אדוני אומר שלא תהיה עמידה של יום יומיים ואז צריך יהיה להחזיר את האגרה.
אסא קלינג: אני חושב שבמידה ולא עומדים בסדר גודל של 6 חודשים איחור השירות לא ניתן.
אסא קלינג: כאשר השירות ניתן והמבקש עושה שימוש באותו מידע שהוא קיבל, באותה תשובה שהוא קיבל, שימוש לטובתו לצורך השגת פטנט בסופו של דבר, אז מאחר והוא קיבל את השירות הוא גם צריך לשלם.
נעמה מנחמי: מה השוני בין המתכונת הלאומית למתכונת של דוח חיפוש בינלאומי?
אסא קלינג: דוח חיפוש בינלאומי הוא על פי הקריטריונים הקבועים בתקנות ה-PCT.
אסא קלינג: ישנה התייחסות ספציפית גם לזה בלשון החוק, דהיינו שימוש במונחים פרטניים של שאלות של התקדמות אמצאתית ופרסומים קודמים.
אסא קלינג: על פי הקריטריונים הברורים האלה דוח החיפוש הבינלאומי ייעשה, כאשר דוח חיפוש לאומי הוא על פי חוק הפטנטים הישראלי.
נעמה מנחמי: מה השוני שלהם במהות?
נעמה מנחמי: אם אני שמה דוח אחד ליד השני, מה השוני שאני אראה ביניהם?
אסא קלינג: יהיה שוני פורמאלי.
אסא קלינג: דוח החיפוש הבינלאומי יהיה באנגלית, דוח החיפוש הישראלי יהיה בעברית.
אסא קלינג: הדוח המעין בינלאומי יהיה באנגלית על מנת שיוכלו לעשות בו שימוש במדינות אחרות.
אסא קלינג: ברמה המהותית ישנם הבדלים בין מה היא אמצאה כשירה לפטנט לפי סעיף 3 לחוק הפטנטים, שזאת שאלה שאינה רלוונטית לדוח חיפוש בינלאומי על פי אמנת ה-PCT.
נעמה מנחמי: זאת אומרת שהדוח הלאומי הוא מלא יותר מבחינת תוכן.
אסא קלינג: הוא בהחלט מלא יותר.
אסא קלינג: הוא מתייחס לכלל ההיבטים שנוגעים לכשירות אמצאה על פי חוק הפטנטים הישראלי.
אסא קלינג: ישנם עניינים של בהירות אמצאה, זה שהתביעות יעלו בצורה ברורה מהפירוט וכן הלאה.
אסא קלינג: אלה עניינים שאינם בהכרח רלוונטיים.
נעמה מנחמי: זאת אומרת שלמעט התוספת של האנגלית אין תוספת בדוח החיפוש הבינלאומי.
אסא קלינג: זה פחות עבודה.
אסא קלינג: דוח החיפוש הבינלאומי הוא תמציתי, הוא קצר, הוא בפורמט סטנדרטי קבוע בכל רשויות החיפוש על מנת שהשירות שהמבקש יקבל יהיה אותו שירות, על אותו אופי בכל המדינות המבצעות.
נעמה מנחמי: הסעיף הבא הוא סעיף 48א.
נעמה מנחמי: אני אקרא את הנוסח המשולב של ההגדרה "האמנה".
נעמה מנחמי: "האמנה בדבר שיתוף פעולה בענייני פטנטים שנחתמה בוושינגטון ביום 19 ביוני 1970 כפי שתוקנה ביום 28 בספטמבר 1979 וביום 3 בפברואר 1984, לרבות התקנות לאמנה כפי שהיו בתוקף.
נעמה מנחמי: ." הוצע לנו לכתוב ביום 1 ביולי 2011, אבל בעקבות שיחות קודמות וככל שיתאפשר מבחינת נוסח החוק אנחנו נפנה לתקנות עדכניות מאחר והן כל הזמן מתעדכנות.
נעמה מנחמי: הן מתעדכנות כאחת לחצי שנה או משהו כזה, לכן גם לא יהיה צורך בהמשך, ככל שנוכל לעשות את זה, שהשר יהיה רשאי בצו לעדכן את מועד התוקף האמור לגבי התקנות לאמנה ככל שנערכו בהן תיקונים לאחר המועד האמור.
נעמה מנחמי: ככל שנוכל לכתוב התקנות המעודכנות באותה עת לא יהיה צורך בצו של השר.
נעמה מנחמי: אנחנו נבקש שהן יפורסמו באתר האינטרנט של הרשות כפי שהן מפורסמות באתר האינטרנט.
שמרית גולן: אפשר לקבוע – אני מציעה את זה מיוזמתי - שחובה על הרשם לפרסם את הנוסח המעודכן של האמנה ותקנותיה באתר האינטרנט.
אסא קלינג: האמנה ותקנותיה מפורסמות באופן שוטף באתר של ארגון הקניין הרוחני העולמי.
אסא קלינג: אם כבר מדברים על זה, אז עדיף שתהיה הפניה לשם.
אסא קלינג: לא תהיה עלי חובה להעתיק ולשכפל, שגם שם יהיו טעויות.
שמרית גולן: לא.
שמרית גולן: הכוונה היא שתהיה גישה.
אסא קלינג: מקום הפרסום הרשמי גם שם הוא לא בנייר, הוא באופן מקוון באתר האינטרנט של הארגון הבינלאומי.
נעמה מנחמי: אפשר להגדיר כפי שמפורסם באתר של ה-PCT.
שמרית גולן: שיהיה כתוב מאיזה תאריך.
נעמה מנחמי: ה-WIPO.
קריאה: ארגון קניין רוחני.
אסא קלינג: ארגון הקניין הרוחני הבינלאומי.
נעמה מנחמי: ההגדרה הבאה שמוצע להוסיף היא "דוח חיפוש בינלאומי" – "דוח המופק בהתאם לסעיף 15 לאמנה, על בסיס התביעות הכלולות בבקשה בינלאומית, המתייחס לפירוט האמצאה הכלול בבקשה ולשרטוטים הנלווים אליה, ככל שישנם, במטרה לגלות פרסומים קודמים כמשמעותם בתקנות לאמנה;"
שמרית גולן: ההגדרה הזאת פשוט קולטת את סעיף 15 לאמנה שמסביר מה הוא חיפוש בינלאומי.
שמרית גולן: זה תוכן דוח החיפוש הבינלאומי.
נעמה מנחמי: אם אני מבינה נכון, אז מדובר בחיפוש לראות שאין פרסומים קודמים, כלומר שהאמצאה היא חדשה, שזה אחד הקריטריונים למתן פטנט.
דוד רותם: השאלה אם לא צריך להגדיר בחוק מה זה פרסומים קודמים ודי בזה שכל פעם הולכים לאמנה.
שמרית גולן: בחוק יש סעיף שמתייחס לצורך שהאמצאה תהיה חדשה.
דוד רותם: הגדרה של פרסומים קודמים.
דוד רותם: מה שקורה זה שאתם לא נותנים בחוק הגדרה של פרסום קודם, אלא בעצם שולחים את כולנו לאמנה.
אסא קלינג: אני חושב שישנה עדיפות כאן לעשות אבחנה ברורה בין פרסומים קודמים לפי האמנה לבין פרסומים קודמים לפי חוק הפטנטים לצורך כשירות אמצאה בישראל.
אסא קלינג: סעיף 4 לחוק הפטנטים מתייחס למה הם פרסומים קודמים, כלומר משמעותם של פרסומים קודמים.
אסא קלינג: ישנו היגיון שתהיה אבחנה ברורה כאשר הבוחן בוחן לפי האמנה ומתייחס לפרסומים קודמים לפי האמנה, לבין מצב שהוא בוחן אמצאה בשלב הלאומי.
דוד רותם: לכן צריך שתהיה הגדרה ברורה בכל אחד מהם, לא?
אסא קלינג: אנחנו חיים טובים עם ההגדרה הברורה באמנה.
נעמה מנחמי: "דוח בחינה מקדימה" – זאת ההגדרה הבאה שמוצעת – "חוות דעת מקדמית הנערכת על בסיס בחינה של החידוש, ההתקדמות ההמצאתית ויכולת השימוש התעשייתי באמצאה שהיא נושא הבקשה הבינלאומית, בהתאם לסעיף 33 לאמנה;"
שמרית גולן: הבחינה המקדימה היא שלב שנתון לבחירת המבקש, הוא לא שלב הכרחי בתהליך.
שמרית גולן: אם המבקש מעוניין בדוח בחינה מקדימה הוא מקבל בעצם תשובה לגבי העמידה של האמצאה שלו בקריטריונים ספציפיים שמפורטים כאן בכוונה.
שמרית גולן: אין בהכרח זהות בין העמידה בקריטריונים לפי האמנה לעמידה בקריטריונים של כשירות לפטנט לפי חוק לאומי כזה או אחר.
נעמה מנחמי: כלומר שמדינה מסוימת לא צריכה לקבל, או שיש עצמאות לכל מדינה להחליט אם היא נותנת פטנט או לא נותנת פטנט גם אם יש את הדוח הזה.
שמרית גולן: נכון, אבל זה נותן למבקש אינדיקציה מסוימת על הסיכויים לקבל פטנט, לפחות על עמידה בקריטריונים הבסיסים האלה שקיימים כמעט בכל המדינות.
שמרית גולן: כך הוא בוחר גם לאיזו מדינות לייעד את הבקשה שלו אחר כך, מה שכבר כרוך בתשלום אגרות לאומיות.
שמרית גולן: זה נותן לו אינדיקציה אם כדאי לו לעבור לשלב הלאומי בכמה מדינות.
נעמה מנחמי: "חוות דעת נלווית" – חוות דעת כתובה לגבי החידוש, ההתקדמות ההמצאתית ויכולת השימוש התעשייתי באמצאה שהיא נושא הבקשה בינלאומית, כאמור בתקנה 43bis לתקנות לאמנה; בואי תבהירי לנו מה ההבדל בין דוח בחינה מקדימה לחוות דעת נלווית.
מיכאל ברט: אין בעצם הבדל.
מיכאל ברט: דיברנו על כך שחוות דעת צריך ליצור יחד עם דוח חיפוש.
מיכאל ברט: מה שקורה בשלב הבינלאומי לפי אמנת ה-PCT זה שאם מבקש מקבל חוות דעת שהיא צמודה לדוח חיפוש באיזה שהוא מובן שלילי, כמו לדוגמה שבחלק מהתביעות אין חידוש או התקדמות המצאתית, למבקש יש אופציה - דיברנו קודם על דוח הבחינה המקדמית - לבקש בחינה חוזרת, שזה שלב ב', ולשפר את האמצאה שלו, לצמצם תביעות או לתקן תביעות וללכת עם דוח יותר נקי ויותר חיובי למדינות כדי שיתחשבו ויקבלו יותר מהר את הפטנט.
נעמה מנחמי: מה קודם למה?
מיכאל ברט: חוות הדעת קודמת לדוח הבחינה המקדמית שדיברנו עליה.
שמרית גולן: מבחינה כרונולוגית, בתהליך הטיפול בבקשה מקבלים את חוות הדעת הנלווית יחד עם דוח החיפוש.
שמרית גולן: מדובר בתוספת מאוחרת לתקנות לאמנה.
שמרית גולן: במקור היה דוח חיפוש ולאחריו דוח בחינה מקדימה.
שמרית גולן: כמו שרואים משם התקנה - 43bis - היא נוספה מאוחר יותר ואפשרה לקבל דוח בחינה מקוצר כבר בשלב החיפוש.
מיכאל ברט: אם חוות הדעת חיובית לגמרי אף אחד מהמבקשים לא הולך לשלב ב' ומבקש דוח בחינה מקדמית.
נעמה מנחמי: זאת אומרת זו מעין אפשרות לתיקון חוות הדעת הנלווית?
נעמה מנחמי: זה דוח בחינה מקדימה?
שמרית גולן: אפשרות לתיקון הבקשה.
נעמה מנחמי: "רשות חיפוש בינלאומית" – משרד לאומי או ארגון בינלאומי המפיק דוחות חיפוש בינלאומיים, כאמור בסעיף 16 לאמנה; "רשות בינלאומית לבחינה מקדימה" – משרד לאומי או ארגון בינלאומי, המפיק דוחות בחינה מקדימה, כאמור בסעיף 32 לאמנה.
דוד רותם: מה זה הארגונים הבינלאומיים האלה?
אסא קלינג: יש את המשרד הסקנדינבי, הנורדי שמאחד כמה ארגונים.
נעמה מנחמי: 48ט "רשות חיפוש בינלאומית ורשות בינלאומית לבחינה מקדימה (א) הרשות תשמש רשות חיפוש בינלאומית ורשות בינלאומית לבחינה מקדימה, לגבי בקשות בינלאומיות שמגישים אזרחי ישראל ותושביה, בהתאם לאמנה, להסכם שנחתם עם המשרד הבינלאומי על פי סעיף 16.3(ב) לאמנה ומופקד לעיון הציבור ברשות (בפרק זה – ההסכם) ולהוראות פרק זה.
נעמה מנחמי: אנחנו נתקן ונוסיף שזה כולל גם תאגיד על פי הנוסח שיופיע בסעיף (ב).
נעמה מנחמי: (ב) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), הרשות תשמש רשות חיפוש בינלאומית ורשות בינלאומית לבחינה מקדימה גם לגבי בקשה בינלאומית שהגיש אזרח או תושב של מדינה המנויה בנספח להסכם; הרשם יפרסם ברשומות את רשימת המדינות האמורות.
דוד רותם: מגישים אזרחי ישראל או תושביה.
דוד רותם: למה צריך להיות ותושביה?
דוד רותם: זה יכול להיות בית הדין הרבני ש..?
שמרית גולן: זה יכול להיות אזרחי ישראל, תושביה או תאגיד שהתאגד בישראל.
שמרית גולן: לגבי סעיף קטן (ב).
שמרית גולן: בסעיף הזה לא ייעשה שימוש כרגע כיוון שאין מדינות שמנויות בנספח להסכם.
שמרית גולן: המטרה היא שהרשות תשמש רשות חיפוש ורשות בחינה רק לגבי בקשות שמגיעות מישראל כדי לבחון עד כמה זה יעמיס על העבודה שלה וכדי לבחון את איכות החיפוש והבחינה.
שמרית גולן: אם בעתיד רשות הפטנטים הישראלית תצליח להגיע להסכמים עם מדינות נוספות שלפיהם גם תושבי ואזרחי אותן מדינות יוכלו להפנות את הבקשות הבינלאומיות שמוגשות אצלן לרשות החיפוש והבחינה הישראלית, הדבר הזה ייעשה בהסכם קודם כל בין רשויות הפטנטים ולאחר מכן, כדי להכניס את המדינה הזאת לנספח להסכם, זה יהיה חלק מההסכם עם הארגון הבינלאומי שמי שמוסמך לחתום עליו הוא נציג ממשלת ישראל.
שמרית גולן: במקרה שלנו מי שחתם על ההסכם הוא שר החוץ שהסמיך את רשם הפטנטים לאותו עניין לחתום על ההסכם בשם ישראל.
נעמה מנחמי: 48י "בקשה להפקת דוח חיפוש בינלאומי (א) הוגשה לרשות בקשה להפקת דוח חיפוש בינלאומי לגבי בקשה בינלאומית, יפיק הבוחן דוח חיפוש בינלאומי וחוות דעת נלווית לגבי הבקשה הבינלאומית, אלא אם כן סבר כי מתקיים אחה מאלה: (1) הבקשה הבינלאומית מתייחסת לתחום שהרשות אינה עורכת בו חיפוש בהתאם להוראות האמנה וההסכם; (2) תיאור האמצאה, התביעות או השרטוטים, אינם מאפשרים עריכת חיפוש משמעותי".
דוד רותם: בהתקיים הדברים האלה משלמים אגרה?
אסא קלינג: בהחלט כן, אדוני.
אסא קלינג: נעשית עבודה.
דוד רותם: איזו עבודה?
דוד רותם: אתה מסתכל על התכניות שלי, אתה מסתכל על השרטוטים ואתה אומר לי "בוא'נה אי אפשר לעשות חיפוש, לך הביתה".
דוד רותם: אין לי בעיה, אני מסכים שנעשית עבודה, השאלה איזו אגרה משלמים.
אסא קלינג: העבודה היא אותה עבודה.
אסא קלינג: בשביל לדחות על פי הקריטריונים האלה אני צריך לקרוא את כל מסמך האמצאה שלך, במידה והגשת אותו.
אסא קלינג: אני צריך לקרוא ולהבין ולהחליט לעצמי האם אני נופל בקריטריונים האלה, שזה לא טריוויאלי לפעמים ליפול בקריטריונים האלה, כאשר השאיפה היא לא להקשות ולהכביד על הציבור.
אסא קלינג: בכדי להגיע להחלטות שכאלו צריך לבצע את העבודה, לקרוא את הבקשה בשום שכל.
אסא קלינג: אני בטוח שאדוני ראה בקשות פטנט.
אסא קלינג: במידה ולא, אני אשמח להראות לו בהזדמנות.
אסא קלינג: זה מסמכים מדעיים שממוענים אל בעל מקצוע בתחום, לכן בעל המקצוע הוא אדם שמוכשר בתחום, הוא יודע לקרוא את האמצאה ולהבין אותה.
אסא קלינג: ההבנה הזאת נעשית רק לאחר קריאת מלוא כל המסמך וניתוח המסמך.
אסא קלינג: נעשית העבודה.
נעמה מנחמי: השאלה אם אין מצבים שאפשר לראות על פניו, כבר מעצם הגשת הבקשה, שהיא מאוד לא רלוונטית.
נעמה מנחמי: לדוגמה הנושא של זני מטפחים שדיברנו שהוא לא פטנט בישראל.
קריאה: לא לפי החוק בישראל.
דוד רותם: הבקשה מתייחסת לתחום שהרשות אינה עורכת בו חיפוש בהתאם להוראות האמנה וההסכם.
דוד רותם: אני מניח שכשקוראים את העמוד הראשון של הבקשה רואים איזה תחום זה.