GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר ברקוביץ: הרעיון הוא שאפשר יהיה להתחיל הליך כזה או אחר בשלבי החקירה – לא בשלב שזה כבר נמצא בפרקליטות ובתביעה, זה גם אפשרות.
יצחק הרצוג: ברוב המקרים זה בסדר.
יצחק הרצוג: מה קורה אם זה הניאו-נאצים בפתח-תקווה?
יצחק הרצוג: זה חל עליהם או לא?
מאיר ברקוביץ: הכול לפי הנוהל.
מאיר ברקוביץ: בנוהל הספציפי פה יש עבירות מסוימות - עבירות המתה, למשל, לא יהיה, עבירות מין לא יהיה.
מאיר ברקוביץ: זה בנוהל ההליך הזה.
מאיר ברקוביץ: יכול להיות שייפתחו הליכים חלופיים אחרים, שדווקא יתאימו לעבירות מסוג אחר, וטוב שיהיה כך.
יפעת רווה: בחו"ל גם עבירות מאוד חמורות – לפעמים עושים הליכים, ואפילו הדברים ממש חמורים, עושים הליכים; לא תמיד זה במקום הליך פלילי, אבל לא צריך להגביל את זה מראש בחוק.
אתי רחמים: אני בעד הנוסח המוצע.
אתי רחמים: אני חושבת שהגמישות נדרשת כאן כדי שנוכל גם לפתח הליכים נוספים וגם, אני יכולה לספר מהניסיון שלי – ההליך הזה מופעל גם טרום ההליך הפלילי וגם בשלבים אחרים, אפילו לאחר שמבצע עבירה צעירים ישבו ושילמו את עונשם.
אתי רחמים: אנו מקיימים תהליכים כאלה לאחר ביצוע העונש.
אתי רחמים: אני השתתפתי בשני תהליכים של עבירות מין קשות שעשינו בהם תהליך קד"ם – קבוצת דיון משפחתית, וההצלחה שלהם היתה מדהימה – השיקום, הטיפול, כל מה שהיה קשור.
אתי רחמים: הגמישות נדרשת.
תמי סלע: (4) סודיות הדברים שהוחלפו בהליך החלופי; (5) תוצאות השלמת ההליך החלופי או אי-השלמתו; (6) הגורם האחראי לביצוע ההליך החלופי.
תמי סלע: הנוהל לפי סעיף קטן זה יפורסם ברשומות.
יצחק הרצוג: יש לזה משמעויות תקציביות?
אפרים ברוור: יש לזה משמעויות תקציביות, ויש הסדר בין משרד הרווחה, ביטחון פנים והאוצר לגיוס התקציב הנדרש, על-פי ההערכות שסיפקנו.
דוד רותם: הצבעה בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין אושר.
הילה דוידוביץ: סעיף 6 לחוק חתימה אלקטרונית קובע כלל ראייתי, שמבקש להתגבר על כלל הראיה הטובה ביותר, ולפיו פלט של מסר אלקטרוני, שחתום בחתימה אלקטרונית מאובטחת, ייחשב בהליך משפטי כמקור.
הילה דוידוביץ: סעיף קטן (ב) לאותו סעיף 6 מקנה לשר המשפטים סמכות להחריג מהכלל הזה סוגים של מסרים אלקטרוניים, של שימושים מסוימים, ואנחנו מבקשים עכשיו להחריג סוג שימוש מסוים במסר אלקטרוני שהוא חתום בחתימה מאובטחת, ואנחנו מדברים על פלטי נייר של נסחי רישום מקרקעין ופלטי נייר של עותקים מאושרים מאוסף תעודות, תוך הפניה לתקנות מקרקעין, ניהול ורישום, שהתקבלו לאחרונה.
דוד רותם: מה זה "אוסף תעודות"?
דוד רותם: אני יודע מה זה "אוסף תעודות" - רק רציתי לברר, אם משרד המשפטים יודע מה זה.
עליזה קן: המדובר במסמכים השמורים בתיקי הפעולה, שעל בסיסם בוצעו הרישומים של הפנקסים.
עליזה קן: הנסח מתייחס לרשום בפנקס, ואוסף התעודות מתייחס למסמכים ששמורים בתיקים, שבהם האסמכתאות לרישומים.
דוד רותם: הרי היום אתם מעדיפים שאני אזמין בטלפון את הנסח או דרך המחשב, ואתם תשלחו לי אותו במחשב.
אברהם מיכאלי: כמה חודשים שבתו על זה.
דוד רותם: אבל אחר כך הגיעו להסכמים.
דוד רותם: אתם מעדיפים שלא יבואו לבלבל לכם את המוח ויביאו את הטפסים האלה, עם בולים וכל הדברים האלה.
דוד רותם: פה מחזירים אתכם אחורה.
עליזה קן: אדוני, קודם כל, היום אנחנו נותנים שני סוגים של שירותים ממוחשבים: שירות אחד הוא השירות שאנחנו מכנים אותו "הפצת מידע" – זה המידע המקוון, שנמסר הביתה לכל דורש, מפנקסי המקרקעין.
עליזה קן: כפי שכתוב בכל מסר ומסר כזה, לא מדובר בנסח רישום אלא מדובר בהעתק מהפנקסים, שהוא שווה לעיון.
עליזה קן: בעתיד הקרוב אנחנו מתכוונים לתת באמת שירותים של נסח מקוון, ומהבחינה הזו אנחנו הולכים קדימה.
עליזה קן: הנסחים ייחתמו בחתימה אלקטרונית.
דוד רותם: הצו הזה מחזיר אתכם אחורה.
עליזה קן: לא, אדוני, משום שהפלטים שעכשיו מתקבלים הביתה אצל כל דורש – אל"ף, הם לא נסחים.
דוד רותם: אני מדבר בשלב של נסח.
עליזה קן: נרמה שהשימוש שייעשה בנסחים המקוונים יהיה שימוש דיגיטלי.
עליזה קן: אנחנו מאוד פוחדים, ויש לנו, לדאבוננו, ראיות כבר עכשיו, שאנשים ייקחו את הנסח המקוון, החתום בחתימה שהיא בעצם עם פתקית בסוף הקובץ – אדוני מכיר את זה, ילחצו על "הדפס" – הפתקית הרי לא צמודה לפלט הנייר, ויעשו בזה שימוש לא כדין.
עליזה קן: אני לא יכולה להרחיב, כי הולכת להתחיל חקירה בעניין – זה כבר קורה היום.
דוד רותם: נאמר שהזמנתי נסח, קיבלתי אותו בחתימה אלקטרונית, ואני רוצה להעביר דירה בטאבו.
דוד רותם: עם הפלט הזה אני אבוא אליכם, שתחתמו עליו?
עליזה קן: בתקנות החדשות ביטלנו את הצורך בהגשת נסח כחלק מהמסמכים שנחוצים לרישום, בדיוק מהסיבה שגם אצלנו יש שירותים ממוחשבים, ואנחנו לא צריכים- - -
דוד רותם: אני צריך ללכת לבנק כדי לקבל משכנתא.
עליזה קן: אותו אדם יוכל לשלוח את הנסח באופן מקוון, באימייל, לבנק, ויהיה עדיין מקור.
עליזה קן: אנחנו פוחדים מאנשים שידפיסו את הנסח, ישנו בו פרטים, ואז יעשו בו שימוש, ויגידו: זה מקור, זה כתוב בחוק.
דוד רותם: אני עורך דין, ומייצג לקוח שקונה דירה.
דוד רותם: אני צריך נסח, כדי שאם מחר תהיה בעיה כלשהי, אני לא התרשלתי – הנה, בדקתי.
דוד רותם: אני אדפיס את הדבר הזה, ואז אבוא אליכם לקבל חותמת?
דוד רותם: איך אהפוך אותו למקור?
עליזה קן: קודם כל, הוא כבר מקור, ואנחנו מקווים שכמו שאצלנו אנחנו הולכים לעתיד שהתיקים מקוונים או דיגיטליים, גם אצל עורכי הדין יהיה תיק דיגיטלי – אצלנו זה כבר קורה בהנהלת האגף – יש לנו תיקים פיזיים ותיקים דיגיטליים, אז הנסח יהיה שמור בתיק הדיגיטלי של עורך הדין, והוא יהיה מקור.
עליזה קן: אם עורך דין ירצה אחר כך להעביר אותו לעוד 20 עורכי דין אחרים שמעורבים בעסקה, יעביר אותו באופן דיגיטלי, וזה ימשיך להיות מקור.
דוד רותם: אני צריך אותו לבית המשפט.
עליזה קן: גם בית המשפט מקבל את הנסח.
עליזה קן: גם הוא יהיה דיגיטלי.
עליזה קן: אני רוצה נייר, לא רוצה דיסק.
עליזה קן: אני אדפיס, אבוא אליכם, ותשימו לי חותמת?
עליזה קן: אם אדוני ירצה מקור, מקור, מקור - זו הדרך.
תמי סלע: זה מעורר שאלה – האם בזה שכותבים את זה בצו, זה מבטיח לנו שעורכי דין ואנשים אחרים לא יעשו את השימוש הזה לרעה, או בטעות או בכוונה, האם יהיה כתוב, נגיד, על הקובץ הזה, כשהוא מודפס, שהוא לא יכול לשמש מקור, כלומר על גבי הקובץ, בצורה שאי-אפשר יהיה למחוק את זה?
תמי סלע: זה יהיה רשום על הקובץ בצורה שאי-אפשר למחוק אותה, שכשזה מופיע כתדפיס נייר, זה לא יכול לשמש- - -
עליזה קן: זה יהיה רשום על הקובץ בצורה שאי-אפשר למחוק אותה באופן דיגיטלי, אבל גברתי יודעת שכל דבר אפשר למחוק.
עליזה קן: התשובה היא, אגב, שמי שמבקש העתק נייר, יגיע אלינו ללשכה, ומקבל את נסח הנייר.
עליזה קן: כדי לסבר את האוזן אומר, שמאז שהשקנו את השירותים של הפצת המידע, ערב המועד שבו השקנו את השירותים של הפצת מידע היינו מנפיקים בלשכה כ-450 אלף נסחים, וכיום הכמות היא כ-220 אלף לשנה לכל הארץ, והצפיות בהפצת מידע הן למעלה ממיליון וחצי צפיות, לכן יש איתותים שהשוק מתרגל ואוהב את המוצר הדיגיטלי ומשתמש בו לצרכים שהם בסופו של דבר במרבית המקרים טובים וכשרים.
אורי מקלב: השאלה היא כמה זה לעסקאות מסחר וכמה זה חטטנות וסקרנות.
אברהם מיכאלי: חטטנות אתה יכול גם כך.
אברהם מיכאלי: היום מותר לך להיכנס למחשב, ולעיין במה שאתה רוצה.
אברהם מיכאלי: אתה משלם את האגרה, ושלום על ישראל, הרי הגישה היא חופשית.
אורי מקלב: אתם מודעים לכך שאני עולם הפוך ראיתי - כל אחד יכול להיכנס, אחרי שיש לו גוש וחלקה, יכול להיכנס – למי זה שייך, מי ירש את זה, למי זה משועבד, אבל אם לי יש מספר זהות, אני בא עם תעודת זהות, ומבקש – תגידו לי, אם יש נכס שרשום על שמי - לא יכול לקבל.
דוד רותם: זה – לך למס רכוש.
אורי מקלב: אני רוצה לדעת, עם מספר זהות, אם יש משהו על שמי – אני לא יכול לקבל.
אורי מקלב: ככה נעלמים ומועלמים מאנשים רבים במדינה הזאת, שלא יודעים שיש דברים שרשומים על שמם, ומתברר במקרה – רק לאחרונה הגיע לשולחני אחד שיש לו שטח לא קטן בנתניה, ולא ידע שיש לו את זה, כי לסבא שלו היה את זה, וחלק מהקרקע היה לבנייה, חלק למבני ציבור, אז מבני הציבור – לא היה רשום על סבא שלו, ומסתבר שחלק ממבנה ציבור, ונמנע מידע מאנשים.
דוד רותם: רכוש, כסף וקרקעות עוברים בירושה במשפחה – הם עוברים מאב לבן, כולם זוכרים את זה.
דוד רותם: עוד לא ראיתי מישהו ששכח את הקרקעות שלו.
אורי מקלב: עם ישראל הוא עם שנע ונד, ועבר שואה לא קטנה, והרבה אנשים שקנו קרקעות כאן, ועוד יש דברים כאלה ואחרים, ואני יכול לספר לך סיפורים, אבל לא במסגרת הוועדה הקצרה הזאת - דברים שקרו, כולל בתוך מרשם המקרקעין, ששינויים - כי אנשים לא ידעו, לא זיהו את זה, וכל החשש הוא מפני רמאים.
אורי מקלב: גם היום אדם שנמצא בעיר, ורואה שטח שאף אחד לא משתמש בו.
אורי מקלב: כשאתה רואה מגרש ריק או בית ריק, אתה הולך למפת הגוש במועצה המקומית או בעיר, ואתה יודע בדיוק את הגוש והחלקה, ואתה יודע מי הבעלים, ופועל איך שאתה רוצה, אם אתה רוצה לרמות, אבל זה שיש לי היום – דברים ששייכים לי, ואני לא יכול לדעת את זה- - -
דוד רותם: אני לא בטוח שיש להם רישומים לפי מספרי תעודות זהות.
דוד רותם: אל תיתן לו את הקרקע.
אברהם מיכאלי: אין להם.
דוד רותם: הוא לא יודע לתת לך תשובה.
אורי מקלב: עשרים שנה הוא כבר כן נותן.
עליזה קן: הרישומים עם תעודות זהות הם משנות ה-70, אבל הערך של תעודת זהות הוא לא ערך מוביל, ולכן הוא גם לא נבדק אצלנו- - -
אברהם מיכאלי: אז אין מפתח לפי תעודת זהות היום, נכון?
אורי מקלב: אבל אפשר לעשות את זה ככה, לא?
דוד רותם: הכול אפשרי.
דוד רותם: אני עוד זוכר את הימים, שכשרצינו לחפש לפי תעודת זהות, היינו יורדים ברח' חשין 1 בפינה למרתף, והיינו יושבים על קופסאות, ועוברים על הכרטיסיות.
עליזה קן: חלק מהעובדים שהיו אז, עדיין שם.
אברהם מיכאלי: יש עדיין נסחים בלי תעודת זהות.
דוד רותם: עד 1970 לא ביקשו תעודות זהות.
אורי מקלב: אני לא אומר שזה ייהפך לבעלותו, אבל תן לו את המידע הראשוני, שהוא יוכל מזה ללכת הלאה.
דוד רותם: איזה מידע אתה רוצה שייתנו לו?
דוד רותם: מידע שרשום על שמו.
דוד רותם: איך אתה רוצה שהם יידעו – שיכניסו את תעודת הזהות למחשב?
דוד רותם: מה שיש להם לפי תעודות זהות, ולפי שם.
דוד רותם: אצלם אני לא בטוח שזה רשום כך.
עליזה קן: זה מסוכן.
אורי מקלב: תן קצה חוט.
אורי מקלב: אני רוצה לשאול עוד שאלה, אדוני – השימוש שאתם רוצים זה רק לעובדי מדינה או לכלל הציבור?
דוד רותם: לכלל הציבור.
דוד רותם: אני יודע שאתה ער לפניות הציבור.
דוד רותם: כדי לקבל זכות לחתימה אלקטרונית צריך שתי תעודות מזהות.
דוד רותם: פה המדינה חותמת.
דוד רותם: הציבור הוא זה שמושפע מזה.
תמי סלע: בעצם, סעיף 6 מדבר על השימוש בנסח במסגרת הליך משפטי.
תמי סלע: הסעיפים שמכוחם החריגים הם גם סעיף 3 ומעמד הפלט, מתייחס לשימוש בו בהליך משפטי.
תמי סלע: השאלה, בהליכים אחרים שבאים לבנק, או לא רואים את המעמד שלו כמעמד של נסח רגיל?
דוד רותם: אם הבנק רוצה – שיסת
דוד רותם: כל על זה כנסח רגיל, ואם לא רוצה - זה הבעיה של הבנק, של מי שמקבל.
עליזה קן: במסגרת פיתוח המערכת החדשה, שתחת חסותה גם יונפק הנסח המקוון, בשלב מאוחר יותר של פיתוח המערכת, אנחנו שוקדים על הקמת ממשק מול הבנק, ואני מאמינה שהממשק מול הבנקים – אגב, גם מול רשויות בתי המשפט – לכשהדברים יקרמו עוד וגידים, בכלל תיפתר כל הסוגייה של העברת מידע בין הגופים.
תמי סלע: ואז הם יוכלו לקבל אישור מכם?
עליזה קן: אני לא יכולה כרגע לתת פרטים, כי זה כרגע באפיון, אבל הדברים מטופלים באופן של הקמת ממשק.
תמי סלע: אילו שימושים עיקריים נוספים יש לנסח?
עליזה קן: אני מדי ששה חודשים ב-03:00 בבוקר מתעוררת וחולמת, שזייפו משכנתא על הדירה שלי, יורדת למטה, מוציאה את הפצת המידע ב-10 שקלים.
עליזה קן: אני מאמינה שאעשה את זה גם עם הנסח של 30 שקל, וכך אני שקטה.
עליזה קן: זה בעיקר לצורך עסקאות ופעולות במקרקעין, אבל לאו דווקא חטטנות; כשזה לא עוזר, זה לאו דווקא חטטנות.
תמי סלע: יש נוסח מתואם מתוקן: – יש תקנות חדשות – תקנות המקרקעין, ניהול ורישום, התשע"ב-2011, והנוסח שהיה על האתר אומר: פלט נייר של נסח כהגדרתו בתקנות המקרקעין, ניהול ורישום, התשע"ב-2011, וכן פלט נייר של עותק מאושר מאוסף תעודות כמשמעותו בתקנה 93 לתקנות האמורות, וזה להבדיל מהפלט עצמו, שהוא יכול להיות גם התצוגה על מסך מחשב של קובץ כזה בדיסק, שאדם כן יכול לבוא אתו להליך משפטי או לבנק, ולהשתמש בו כמקור.
דוד רותם: בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין אושר.
דוד רותם: אנחנו נעסוק בהצעת חוק דיני ממונות, התשע"א-2011, מה שאתם קוראים במשרד המשפטים הקודקס האזרחי.
רני נויבואר: לבקשת הייעוץ המשפטי של הוועדה אנחנו נתחיל מהמצגת שחשבנו שתהיה בחלק השני של הדיון.
רני נויבואר: הכנו מצגת ממבט מעוף הציפור על החוק הזה רק כדי שנוכל לעשות איזו שהיא הכרה עם חוק כזה גדול ומורכב טרם הכניסה לתוך פרטי הפרטים שלו ולתוך ההקראה של סעיף אחרי סעיף.
רני נויבואר: בלי כל קשר לתיקונים ולהשלמות בחסרים ובדברים שנוספו, יש בו אלמנט של חשיבות מאוד גדולה מבחינת הקריאה שלו וההבנה שלו.
רני נויבואר: את הדיון התיאורטי מה ההשלכות של החוק הזה או אי ההשלכות, האם יש כאן חדשנות או שמירה אנחנו חושבים שצריך לקיים בתוך הוועדה.
רני נויבואר: לא מצאנו לנכון להביע פה עמדות נחרצות מאחר שנראה לי שהשאלה מה המשמעות של החוק הזה ומה ההשלכות שלו במידה רבה נתונה לאקדמאים ולאנשים של המשפט שיש להם עמדות שונות בעניין הזה.
רני נויבואר: הרקע של התהליך.
רני נויבואר: זה תהליך היסטורי.
רני נויבואר: התחיל מפעל חקיקה במדינת ישראל שהחליף את אותם הסדרים שהיו קיימים כאן וירשנו אותם מהתקופה של המנדט.
רני נויבואר: ההסדרים האלה היו הסדרים לא מתאימים.
רני נויבואר: במשרד המשפטים דאז, פרופ' אורי ידין נטל על עצמו מהלך מאוד ארוך לשנות את כל החקיקה ולחוקק הסדרים ספציפיים במקום אותם הסדרים.
רני נויבואר: כך בתהליך מאוד ארוך בוטלו ההסדרים הקיימים ונכנסה ויצאה לאור חקיקה ישראלית חדשה ומקורית.
רני נויבואר: לגבי כל חוק וחוק שנכלל בתוך החקיקה וביטל הסדרים קיימים ישבה ועדה שניסחה מחדש את כל אחד מפרקי החקיקה האלה.
רני נויבואר: התהליך הזה הוא תהליך ארוך שאנחנו נמצאים בסיומו.
רני נויבואר: אנחנו כתבנו כאן את הדוגמאות הבולטות.
רני נויבואר: זה בעצם אותן חקיקות שאנחנו מבקשים להחליף, שזה חוק החוזים, חוק המקרקעין, חוק המשכון – נדבר עליו בהמשך כי שם זה משהו אחר טיפה - חוק עשיית עושר, חוק השליחות וכל אותן חקיקות שמופיעות כאן באופן כללי בנוסח המוצע לוועדה.
רני נויבואר: החקיקה הייתה חקיקה לשיעורים.
רני נויבואר: למדינת ישראל הייתה תפישה פרגמאטית ולדעתי מאוד נכונה, שבמקום לנסות ולשנות את הכל במכה אחת ישנו חוק לאחר חוק.
רני נויבואר: כל החוק הזה בסופו כלל סעיפי ביטולים מסוימים לגבי החקיקה הקיימת דאז.
רני נויבואר: היתרון זה המהירות.
רני נויבואר: עו"ד שחיו באותה תקופה של שנות ה-60,70,80 לא היו צריכים להתמודד עם מערכת משפט חדשה לגמרי אלא עם החלפה של כל חוק, כאשר כל פעם נלמד החוק, החוק הוכנס לתוך המערכת והמערכת התרגלה אליו.
רני נויבואר: זה יצר לנו מערכת כללית של משפט ישראלי שמחולקת לחקיקות ספציפיות.
רני נויבואר: הקושי שהתגלה גם בפסיקה וגם בספרות מדבר על חוסר תאימות בין ההסדרים שהיו.
רני נויבואר: חוסר התאימות הזה יצר שאלות שיכול להיות שאם היו עושים הכל במכה אחת, אז עם כל החסרונות של הדבר הייתה איזו ראייה כוללת על החקיקה הזאת מתחלפת.
רני נויבואר: מיני וביי מה שקרה זה שהחקיקה הזאת התמשכה לאורך לא מעט שנים.
רני נויבואר: אנחנו מתלבטים לומר אם החוק הראשון הוא חוק ההתיישנות משנות ה-50, או שיותר מאוחר בהתקשרות המשפטית בחוק המקרקעין.
רני נויבואר: המהלך הזה הסתיים בשנות ה-80, כאשר בשנות ה-80 משרד המשפטים התחיל להכין את הנוסח שנמצא כאן על השולחן.
רני נויבואר: יש כאן רשימה של כל החוקים הנכללים.
רני נויבואר: החוקים האלה נכללו כמעט כולם בתוך המבנה של החוק המוצע.
רני נויבואר: יש עדיין, יחסית למאסת החוקים האלה, חוקים מסוימים שחלק מההוראות שלהם נותרו בחוץ, בין היתר בגלל התפישה של מה שצריך להיות בקודקס ומה לא צריך להיות בקודקס.
רני נויבואר: ראשית יש את ההוראה הפלילית.
רני נויבואר: אנחנו יכולים לומר שהייתה הוראה פלילית שהשארנו בחוץ.
רני נויבואר: למזלנו היא הייתה רק בחוק אחד.
רני נויבואר: היה מאוד פשוט להשמיט אותה כי היא הייתה מיותרת.
רני נויבואר: זה חוק השבת אבידה.
רני נויבואר: הוראות מינהליות, סדרי דין, את כל הדברים האלה.
רני נויבואר: .
רני נויבואר: מצאנו לנכון לפצל את החוקים שבהם היו הסדרים כאלה ולהשאיר את דבר החקיקה המקורי בחוץ, פשוט לרוקן מתוכנו את כל ההוראות המהותיות ולשאוב אותם לתוך החקיקה הזאת.
רני נויבואר: התהליך הזה קרה באופן עקרוני לחלקים מחוק המקרקעין, כי חוק המקרקעין הוא חוק שהסדיר תחומים רבים.
רני נויבואר: חלק מהאספקטים הם אספקטים שלא היו רלוונטיים לחוק הזה.
רני נויבואר: אותם לא כללנו.
רני נויבואר: במהלך התיקונים העקיפים שנעשו בחוק הזה הייתה הפרדה של ההסדרים המהותיים והפחות מהותיים שנותרו בחוץ.
רני נויבואר: משפט אזרחי-מסחרי לא נכלל.
רני נויבואר: לגביו נעשו עבודות חקיקה בתחומים האלה באופן פרטני לגבי חוק וחוק.
רני נויבואר: אלה דברים שלא נכללו.
רני נויבואר: היום משרד המשפטים הביא את אגרת החברות הנה, אבל יש גם מהלך לגבי חדלות פירעון.
רני נויבואר: קניין רוחני תגברנו.
רני נויבואר: אלה דברים שאנחנו עושים בנפרד.
רני נויבואר: יש נושאים שקשה לכלול.
רני נויבואר: לא כללנו דיני משפחה על אף שיש מקומות בעולם שהדבר הזה כלול.
רני נויבואר: לא כללנו נושאים שלא מתאימים.
רני נויבואר: היו היבטים שחשבנו שהם פרטניים מידי בכדי לכלול, חוקים כמו חוק הגנת הצרכן או חוקים כאלה שרמת הפרטנות שלהם מאוד גבוהה, נושאים שתקווה שייכללו בעתיד.
רני נויבואר: מה שקיים בהרבה קודקסים זה המשפט הבינלאומי הפרטי.
רני נויבואר: אנחנו תופשים - לפחות משרד המשפטים תופש - את החוק הזה כחוק שמתבסס על הדין הקיים.
רני נויבואר: הוועדה כשישבה לא התחילה מ-0, היא התחילה מתוך הבנה פרגמאטית, פרקטית וגם מהותית שהדין הקיים הוא דין טוב.
רני נויבואר: ההתבססות הזאת הביאה לזה שהיו שינויים.
רני נויבואר: ודאי שיש שינויים, אבל השינויים האלה מתחילים מלשון החוק הקיים, לכן הוועדה עבדה ברוב החקיקה על נוסחים קיימים של חוקים.
רני נויבואר: היו דברים שהיו הצעות חדשות.
רני נויבואר: אנחנו נדבר על זה.
רני נויבואר: יש שינויי מינוח וניסוח שחלקם נעשו על ידי הוועדה, חלקם נעשו אחרי זה בעבודה מאוד גדולה אצלנו בליווי של בלשנית באגף נוסח החוק.
רני נויבואר: בחלקים מסוימים נעשו שינויים שהם שינויים מבניים.
רני נויבואר: אנחנו תיכף נדבר על המבנה של ההצעה ואפשר יהיה לראות את השינויים המבניים, חלקם בתוך הפרקים עצמם.
רני נויבואר: אם יש לנו פרקים על חוזים מיוחדים, אז עשינו סדר שיהיו הוראות דומות בכל הפרקים האלה כך שהסדר והמבנה שלהם יהיה זהה, הגיוני ולא מקרי.
רני נויבואר: בחלק מהמקרים הוספנו הסדרים חדשים שמשלימים את כל הלקונות שחסרות בדין הקיים.
רני נויבואר: יצירת מבנה אחוד של החקיקה הקיימת.
רני נויבואר: לקחנו את 24 החוקים, הוועדה ישבה ועברה עליהם ובסופו של דבר הגיעה למבנה.
רני נויבואר: זה המבנה של החוק.
רני נויבואר: הוא כולל כרגע 7 חלקים.
רני נויבואר: מכל הפרסומים זאת הפעם הראשונה שהצלחנו להגיע ל-7 חלקים מאוחדים, כי הירושה הצטרפה אלינו וההתיישנות הצטרפה אלינו.
רני נויבואר: זה השלים את הקודקס חוץ ממה שאמרנו לגבי בית משפט בינלאומי פרטי שאין לנו כרגע הצעה.
יצחק הרצוג: חוק יסודות המשפט לא בפנים?
רני נויבואר: לא.
רני נויבואר: לא תפשנו את זה כחלק מהמשפט האזרחי.
רני נויבואר: אנחנו תופשים את זה כמשהו על, כעיקרון יותר גבוה מהמשפט האזרחי.
דוד רותם: זה מעקרונות היסוד.
רני נויבואר: המשפט האזרחי בעינינו הוא משפט אזרחי.
רני נויבואר: אנחנו לא הסתכלנו על זה כמשהו מעבר למה שהוא.
רני נויבואר: הוא משפט אזרחי.
רני נויבואר: עקרונות היסוד זה המבנה.
רני נויבואר: צריך לקרוא את עקרונות היסוד כחלים על כל יתר החלקים, שזה פעולות משפטיות, חיובים, נכסים, התיישנות וירושה.
רני נויבואר: אלה עקרונות היסוד.
רני נויבואר: אני מבינה שהוועדה קבעה 2 דיונים על עקרונות היסוד שכוללים מעט מאוד סעיפים.
רני נויבואר: סעיף אחד הוא סעיף התכליות, סעיף אחר זה סעיף תום הלב, סעיף..
רני נויבואר: זוטי דברים, כשרות משפטית לחובות ולזכויות שזה בעצם מסמן משהו שאין בקודקס.
רני נויבואר: אנחנו לא מציעים להכליל בקודקס את כל ההיבטים של הכשרות הסטטית שנמצאים היום בחוק הכשרות המשפטית.
רני נויבואר: לא כללנו אותם בחוק.
רני נויבואר: הסעיף הזה בא ומצהיר.
רני נויבואר: בקודקסים אחרים כן קיימים פרקים כאלה.
רני נויבואר: אנחנו לא כללנו.
רני נויבואר: כללנו רק אזכור מסוים בגלל הסימבוליות שבו.
רני נויבואר: מהותית הוא לקוח מכוח הכשרות.
רני נויבואר: פעולות משפטיות.
רני נויבואר: בגלל שאנחנו במעוף ציפור אני מאוד מקצרת ואני לא אומרת מה עומד מאחורי ההסדר, כי הוועדה תיכנס לכל הסדר והסדר ותעשה את העבודה שלה נאמנה.
רני נויבואר: אנחנו רק רוצים לתת איזו שהיא קונספציה כללית איך נראה החוק הזה.
רני נויבואר: לגבי הפעולות המשפטיות, פרק חדש פרופ' דויטש יציג כמו שהוא יציג חלקים אחרים.
רני נויבואר: הפרק הזה הוא פרק חדש, הוא כולל הוראות חדשות לפעולות משפטיות.
רני נויבואר: זה פיתוח חדש.
רני נויבואר: הפיתוח הזה מתייחס לנושאים הבאים של הוראות כלליות לפעולות משפטיות, פעולה משפטית חד-צדדית, שזאת פעילות משפטית מסוג מסוים, וכשרות לביצוע פעולות משפטיות שזה בעצם חלק מחוק הכשרות היום שעוסק בכשרות לביצוע פעולות משפטיות, מה שנקרא הכשרות הדינאמית, להבדיל ממה שנותר.
רני נויבואר: רוב חוק הכשרות נותר על כנו בכל מה שקשור לסטטוס.
רני נויבואר: אני רק רוצה להעיר שמשרד המשפטים - את זה יידענו את הייעוץ המשפטי - עמל בימים האלה על הסדרה של הנושא של פסול דין.
רני נויבואר: עומד לצאת תזכיר בעניין הזה.
רני נויבואר: לתזכיר הזה עשויות להיות השלכות על הפרק הזה, לכן ביקשנו שאם ניתן, כן לדחות קצת את הדיון בפרק הזה על מנת שהדיון יהיה רלוונטי וממצה.
רני נויבאור: אנחנו לא יודעים.
רני נויבאור: אנחנו יודעים שהתזכיר אמור להתפרסם.
דוד רותם: אני רק זוכר שביקשתם שאזרז את החקיקה.
רני נויבאור: כן, אבל זה 16 סעיפים.
רני נויבאור: זה חוק שצריך לקחת בחשבון שהמאסה הגדולה שלו זה הרבה חקיקה אזרחית.
רני נויבאור: סביר להניח שיהיו הרבה הצעות חוק פרטיות במהלך הדרך של אנשים שיבקשו לתקן דברים.
רני נויבאור: הקודקס מחולק לחלקים.
רני נויבאור: החלק הראשון זה החלק של ההוראות הכלליות וההגדרות, החלק השני זה בעצם אותו חלק של פעולות משפטיות.
רני נויבאור: כאן זה החלק השלישי הגדול ביותר: חלק החיובים.
רני נויבאור: הוא מחולק להוראות כלליות שחלות על כל החלק.
רני נויבאור: ההוראות הכלליות מסתמכות על שני פרקים בחוק החוזים ועוד אלמנטים נוספים בחוק המחאת חיובים.
רני נויבאור: התרכובת שלו כוללת את הטיפול בחיוב, שזה היה מושג קיים.
רני נויבאור: ההוראות מבוססות על חוק החוזים הקיים, כמובן עם שינויים.
רני נויבאור: יש דברים שיש בהם שינויים.
רני נויבאור: גם בחוק המחאת חיובים יש שינויים ועדכונים.
רני נויבאור: ריבוי חייבים ונושים זה הסדר מפותח יותר שקיים בקודקס שיחול על כלל החיובים.
רני נויבאור: בגלל זה איחדנו את התפישה.
רני נויבאור: מכיוון שהחיובים כוללים מגוון די רחב של חיובים, הפרק הזה יחול גם על הרצוניים, גם על הלא רצוניים וגם על האחרים.
רני נויבאור: היום יש שם פיתוח חדש של פרק שעוסק בריבוי חייבים שמפתח את מה שקיים היום בחוק החוזים.
רני נויבאור: יש שם היבטי נזיקין מסוימים וגם ריבוי נושים, שזה בכלל מסעיף אחד שהפך להיות פרק.
רני נויבאור: יש לנו חלוקה ל-3 סוגי חיובים, 3 חלקי משנה.
רני נויבאור: כאן מגיע הגדול, שזה חוזים.
רני נויבאור: בחוזים יש את ההוראות המיוחדות לחוזים, שאלו אותן הוראות נוספות שאם יש הוראות כלליות של חיובים שחלות עליהן, יש הוראות מיוחדות של החוזים שמתווספות על אלו.
רני נויבאור: כאן שיבצנו את חוק החוזים, עם שינויים מסוימים.
יצחק הרצוג: כשאת אומרת שינויים מסוימים, האם זה שינויים מסוימים לפי הפסיקה?
רני נויבאור: חלק כן, חלק לא.
רני נויבאור: כל סעיף לגופו.
יצחק הרצוג: מה עשית עם הפרופים?
דוד רותם: לא נמצא בתוך הקודקס.
יצחק הרצוג: ברור, כי אחר כך זה שונה.
רני נויבאור: הפרופים נמצא .
רני נויבאור: אנחנו הבטחנו ליו"ר הוועדה והוא סיכם איתנו שאנחנו עורכים דיון על הפרופים, בהתאם למה שרוצה הכנסת.
רני נויבאור: אנחנו כרגע הכנסנו את הנוסח המקורי של הוועדה.
יצחק הרצוג: טראומה של כל עורך דין.
דוד רותם: יש הרבה טראומות בחוק הזה.
רני נויבאור: יש מה לדבר.
רני נויבאור: כרגע מה שמופיע כאן זה הנוסח שהוועדה הציעה.
יצחק הרצוג: מה ועדת השרים החליטה?
רני נויבאור: ועדת השרים סיכמה עם היו"ר שיהיה דיון על הלכת הפרופים.
דוד רותם: הפרופים בוטל בחוק שעבר בכנסת.
יצחק הרצוג: אחר כך גם שונה על ידי דנציגר באיזה פסק דין.
דוד רותם: אחרי דנציגר זה שונה בחוק.
רני נויבאור: אחרי דנציגר זה שונה בחוק.
רני נויבאור: פה הנוסח עדיין כולל את הנוסח של ועדת הקודיפיקציה.
יצחק הרצוג: מי הביא את החוק?
דוד רותם: יריב לוין.
רני נויבאור: בסיכול אנחנו מציעים הסדר חדש, לכן ציינו אותו כאן במפורש.
רני נויבאור: הוועדה חשבה שהסיכול של הדין הקיים לא מתפקד כפי שצריך היה לתפקד, לכן הוצע הסדר חדש בסיכול וציינו אותו במפורש בנפרד כי זה פרק שיש בו כמה הוראות חדשות ושונות.
רני נויבאור: חוזה המזכה אדם שלישי זה בעצם חוזה לטובת צד שלישי שקיים היום, בשינויים מסוימים.
רני נויבאור: כאן הכנסנו גם את החוזים האחידים מאחר שאנחנו תופשים את החוזים האחידים כחלק מההוראות המיוחדות שחלות על כל סוגי החוזים.
רני נויבאור: זה גם מתוך תפישה של החשיבות של התחום הזה במציאות המודרנית.
רני נויבאור: חוזים מיוחדים.
רני נויבאור: יש כאן רשימה.
רני נויבאור: זה חלק משנה מאוד רחב שכולל בעצם התייחסות לכל החוזים המיוחדים.
רני נויבאור: חלק מההסדרים האלה כבר קיים היום בצורה לקונית וקצרה.
רני נויבאור: גם הוועדה הציעה להרחיב אותם בחלקם.
רני נויבאור: גם יש כאן תוספות.
רני נויבאור: לא בהכל יש שינויים.
רני נויבאור: יש רמות שינויים משתנות.
רני נויבאור: יש כאלה דברים שהם חדשים, למשל השירות והתיווך הרחיב את חוזה הקבלנות שמתעסק היום במגוון מאוד רחב של חוזים.
רני נויבאור: הפרדנו את זה לשירות ותיווך.
רני נויבאור: ערבות, למשל, זה קרוב למה שקיים היום.
רני נויבאור: ביטוח כרגע זה פחות או יותר קרוב למה שקיים היום.
רני נויבאור: הסכם יחסי ממון זה רק הפניה.
תמר קלהורה: אנחנו עוברים עכשיו לחיובים הלא רצוניים.
תמר קלהורה: זה חלק המשנה השלישי.
תמר קלהורה: בתוך החיובים הבלתי רצוניים יש לנו את הנזיקין, עשיית עושר וסעיף אחד לגבי מזונות.
תמר קלהורה: אף על פי שכל הנושא של דיני משפחה לא נכנס יש הוראה שמתייחסת למזונות.
תמר קלהורה: פרק הנזיקין עבר אולי שינוי רדיקלי.
תמר קלהורה: אפשר לומר שמדובר בפרק חדש, למרות שאם בודקים את ההסדרים לא נעשו מהפיכות בתוך התוכן.
תמר קלהורה: יש שינויים.
תמר קלהורה: שינוי אחד הוא שינוי תפישתי.
תמר קלהורה: אפשר לומר שהיום, בפרקטיקה לפחות, דיני הנזיקין נתפשים כענף שעומד לחלוטין בפני עצמו.
תמר קלהורה: הכנסתו של פרק הנזיקין לתוך הקודקס והמיקום שלו בתוך חיוב והגדרתו כחלק מחיוב בלתי רצוני מחייב שינוי תפישה מסוים.
תמר קלהורה: יש לזה גם היבטים תכניים שבוודאי נעבור עליהם כשנדבר על הסעיפים.
תמר קלהורה: זה שינוי אחד.
תמר קלהורה: יש שינוי מבנה, יצירה של מבנה אנליטי, מסודר וברור בדיני הנזיקין, ויש שינויי מהות.
תמר קלהורה: צומצם מספר העוולות.
תמר קלהורה: יש פה ושם שינויי מהות, כמו למשל שינוי הגישה על העוולות הרכושיות.
תמר קלהורה: היום ניתן להם מעמד שמקנה להם אחריות ללא אשם.
תמר קלהורה: בקודקס יש שינוי מסוים בעניין הזה.
יצחק הרצוג: האם זאת רק פעולת הנזיקין, או ששאבת גם מחוקים אחרים?
יצחק הרצוג: הכנסת פה את הגנת הפרטיות?
תמר קלהורה: לא הכנסנו פנימה את חוק איסור לשון הרע ואת הגנת הפרטיות.
תמר קלהורה: הכנסנו את פקודת הנזיקין, הכנסנו את חוק האחריות למוצרים פגומים.
תמר קלהורה: הגנת הפרטיות לא נכנס פנימה מאותה סיבה שהחלקים המינהליים של חוק המקרקעין לא נכנסו פנימה.
תמר קלהורה: כיום חוק הגנת הפרטיות, פרט לסעיף 2 ועוד מספר סעיפים שהם בעלי אופי אזרחי נזיקי, יש בו הרבה מאוד סעיפים בעלי אופי מינהלי: רגולציה של מאגרי מידע, דברים מהסוג הזה שחשבנו שלא נכון להכניס ומאידך לא חשבנו שנכון לפצל ולכן כל חוק הגנת הפרטיות נשאר בחוץ.
תמר קלהורה: גם חוק איסור לשון הרע נשאר בחוץ.
תמר קלהורה: יש לנו פה את פקודת הנזיקין ואת חוק האחריות למוצרים פגומים.