GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב נאמן: ביקשתי לשבת שבוע-שבוע ואני מודה לך אדוני היושב ראש שאתה הסכמת לקיים ישיבות שבועיות רצופות לדון בחוק החשוב הזה.
יעקב נאמן: הצעת חוק דיני ממונות התשע"א-2011 נועדה להשלים את התהליך הארוך ולשלב את כלל חקיקת דיני הממון יחדיו עם פרקים נוספים חדשים כדי שיהיה לנו קודקס אחד בדיני הממונות.
יעקב נאמן: חקיקה זו תביא לעקביות ואחידות בתחום המשפט האזרחי בין הנושאים השונים של דיני ממונות, להתאמת הדין להתפתחות המודרנית ולפסיקה הקיימת ולביסוס תורת אחידה וכוללת.
יעקב נאמן: ההצעה כוללת כאלף סעיפים והיא נועדה להחליף בין השאר את חוק השליחות, חוקי החוזים, הכללים המיוחדים, פקודת הנזיקין והחקיקה הנלווית אליה, חוק המקרקעין, המטלטלין והנאמנות, חוק הירושה וההתיישנות ולאחד את כל החוקים תחת קורת גג אחת.
יעקב נאמן: היקף הנושאים ששולבו בהצעה נבחן בקפידה במשך כל השנים.
יעקב נאמן: מבנה ההצעה הוא מן הרחב והמופשט אל הקונקרטי והפרטני.
יעקב נאמן: ההסדרים הפרטניים גובשו לאחר חשיבה מאוד מאוד יסודית ומעמיקה, תוך שקילת כל ההסדרים האפשריים.
יעקב נאמן: לשונה גם נבחן באופן מדוקדק ונבחרו מונחים הולמים ועקביים אשר עוברים כחוט השני בהצעת החוק על כל סעיפיה.
יעקב נאמן: אני רוצה לסקור בקצרה, בקצירת העומר, כמה מהשינויים והשיפורים העיקריים אשר בהצעת החוק.
יעקב נאמן: ניתן ביטוי בהצעה לרוח החדשה הנושבת בתחום דיני החוזים בדבר שיתוף פעולה בין הצדדים לחוזים.
יעקב נאמן: מגמה זו באה לידי ביטוי בהצעת החוק, באימוצו כמוסד השם התורם בדיני החוזים אל תוך דיני התרופות החוזיות.
יעקב נאמן: בדומה, בהצעת החוק יש תיקון רחב ומקיף במוסד סיקול החוזה ויסודות האחריות החוזית מנותחים באופן שיבטיח יתר צדק בין הצדדים לחוזה.
יעקב נאמן: מוסד הסיקול שהפך כיום לאות מתה יזכה למקומו הראוי במסגרת תפיסה שיתופית יותר לעניין אחריותו של צד לאירועים חדשים המשנים את תשתיתו של החוזה.
יעקב נאמן: דוגמה נוספת לשינוי משמעותי מוצע בתחום דיני התרופות.
יעקב נאמן: הצעת חוק דיני ממונות מאחדת עקרונות של הסדרי התרופות בדיני החוזים ובדיני הנזיקין.
יעקב נאמן: תרופת האכיפה מקבלת הכרה רחבה יותר ותחול גם בדיני הנזיקין וגם בדיני החוזים.
יעקב נאמן: ראוי כי העיקרון בדבר הגנה על האינטרס של הנפגע והחריגים לעיקרון זה יהיו משותפים לשני התחומים.
יעקב נאמן: הצעת החוק יוצרת תשתית אחידה לכלל דיני החיובים כאשר בהקשרים נתונים מסוימים בהם קיימת הצדקה להבחנה בין התחומים, תיערך גם הבחנה כזאת.
יעקב נאמן: הצעת החוק מעבה הסדרים קיימים בהתאם לפיתוח שניתן להם בפסיקת בתי המשפט בעשרות השנים האחרונות.
יעקב נאמן: מדובר למשל בדיני המתנה, בדין חוזה קבלנות ובדיני העיכבון, לגביהם קיימים הסדרים קצרים ופשוטים ונושאים כגון דיני האמון ודיני חוזי התיווך, לגביהם אין הסדר ראוי בחקיקה.
יעקב נאמן: הצעת החוק תעצב גם את הדין בתחומים אלה.
יעקב נאמן: בסיום דבריי אני רוצה להודות לכל מי שנטל חלק בתהליך ארוך, מעמיק ויסודי זה והקדיש זמן רב לכך.
יעקב נאמן: במיוחד אני מבקש להודות לפרופסור אהרן ברק, נשיא בית המשפט העליון לשעבר, אשר הוביל את התהליך.
יעקב נאמן: כמו כן נודה לחברי ועדת הקודיפיקציה וועדות המשנה שלה ובין השאר לשופטים בדימוס יצחק אנגלהרד, יעקב טירקל, אליעזר ריבלין, פרופסור , פרופסור , פרופסור מנחם מאוטנר, פרופסור דניאל מור, פרופסור גבריאלה שלו, פרופסור יהושע ויסמן, פרופסור מרדכי ראביליו, פרופסור אייל זמיר, פרופסור דפנה לוינסון-זמיר, פרופסור ישראל גלעד, פרופסור מיגאל דויטש, פרופסור רינה סטנילביץ, פרופסור ריקרדו בן אוליאל, השופטת דוקטור שירלי רנר, פרופסור ברכיהו ליפשיץ, פרופסור אהרן ירון זיכרוני לברכה, השופט בדימוס דוד קציר זיכרונו לברכה, השופט בדימוס גבריאל קלינג, פליאה אלבק זיכרונה לברכה, גברת חוה אלברייך, השופטת דוד חשין, השופט יהושע גייפמן, פרופסור פנחס שיפמן, פרופסור שמואל שילה, פרופסור אשר מעוז, מר שמואל צונג, עקיבא לקסר, יוסי זילביגר, והאפוטרופוס הכללי וכונס הנכסים לשעבר שלמה שחר.
יעקב נאמן: אני רוצה להודות גם לאנשי משרד המשפטים בעבר ובהווה אשר ריכזו את עבודת הכנת הצעת החוק ובראשם לגברת טנה שפניץ, משנה ליועץ המשפטי לממשלה, אזרחי, בדימוס אשר ליוותה את הכנת נוסח החוק לאורך כל התקופה בה שהתה במשרד המשפטים, וכן לגברת שרית דנה, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אזרחי.
יעקב נאמן: ל, לשגית אפיק, לוורדה לוסטהויס, לאילן זיסבלט, לטלי שטיין, לעליזה כאהן, לפרץ סגל, לארז קמיניץ, לתמר קלהורה, למוני נויבאואר, לטל גז, ל וליצחק גורדון.
יעקב נאמן: בקידום הצעת החוק וביסוס קודיפיקציה אזרחית מקורית אנו בעצם הולכים בדרך שטוו לנו חכמינו זיכרונם לברכה אשר גם הם יצרו קודיפיקציות רחבות של כלל תחומי המשפט העברי – משנה תורה להרמב"ם, היד החזקה להרמב"ם, יעקב בעל הטורים, השולחן הערוך לרבי יוסף קארו ואחרים.
יעקב נאמן: עם מלאת 63 שנים לעצמאותה של המדינה, משרד המשפטים רואה בהצעת החוק שלב נוסף בהתבססות עצמאותנו המשפטית והמדינית וגולת הכותרת בהתפתחות המשפט האזרחי בישראל.
יעקב נאמן: שילוב דברים זה מהווה תכלית עיקרית בחוק, דהיינו, קידום ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית ברוח עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של מורשת ישראל.
יעקב נאמן: אני רוצה להודות באופן אישי לך יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט בכנסת, חבר הכנסת דוד רותם, על שהסכמת ברצון רב לקדם את דיוני הוועדה בהצעת החוק ואף קבעת כי דיוני הוועדה ייערכו בישיבות רצופות מדי שבוע, וכל זאת למרות סדר היום העמוס ביותר שיש לוועדה.
יעקב נאמן: אני חושב שזו הוועדה העמוסה ביותר בכנסת בכלל.
יעקב נאמן: בהמשך לבקשתך, הצעת החוק עברה קריאה ראשונה במליאת הכנסת, הנני נותן הבטחתי כי נציגי משרד המשפטים יתפנו מכל עיסוקיהם הרבים על מנת לעזור לוועדה שבראשותך לקדם את הצעת החוק החשובה הזאת.
יעקב נאמן: סיום תהליך החקיקה יותיר רושם וחותם לעתיד ויישא פרי עבורנו וגם עבור הדורות הבאים והיה זה שכרנו.
יעקב נאמן: על כן אני מבקש את הממשלה וחברי הוועדה לתמוך בהצעת החוק ולהעבירה לקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: תודה אדוני.
דוד רותם: אצלנו נהוג את החשבון להגיש לאחר העבודה ולא לפניה.
יעקב נאמן: אני הגשתי לפני.
יעקב נאמן: למדתי דיני חוזים אצל פרופסור ברק ולמדתי מה צריך לעשות.
דוד רותם: פרופסור ברק, הנשיא.
השופט אהרן ברק: מכובדיי, בסוף שנות ה-50 החל תהליך הקודיפיקציה של המשפט האזרחי הישראלי.
השופט אהרן ברק: הוא הסתיים בתחילת שנות ה-80.
השופט אהרן ברק: המג'לה בוטלה והיא הוחלפה ב-23 חוקים ישראלים שכל אחד מהם היווה פרק בקודקס החדש אך כל אחד מהם עמד גם לעצמו.
השופט אהרן ברק: הרעיון אז היה לאחד את הפרקים השונים לכדי דבר חקיקה אחד.
השופט אהרן ברק: רעיון זה הוא גם הרעיון המונח ביסוד ההצעה שלפניכם.
השופט אהרן ברק: כאשר התמניתי יועץ משפטי לממשלה בשנות ה-70, ביקשתי מהמשנה שלי אז, פרופסור אורי ידין המנוח, לאחד את החוקים השונים לכדי קודקס אחד.
השופט אהרן ברק: הוא החל במלאכה והמשיך בה גם לאחר פרישתו.
השופט אהרן ברק: למרבה הצער הוא נפטר בטרם סיים את המלאכה.
השופט אהרן ברק: הטיוטה הושלמה על ידי עובדים של משרד המשפטים בראשותה ובאחריותה של הגברת טנה שפניץ, ועם פרישתה של הגברת שפניץ, על ידי שרית דנה.
השופט אהרן ברק: שר המשפטים דאז, משה נסים – שהיה כדאי להזמין אותו לישיבה הזאת – הטיל על ועדה בראשותי לעבור על הטיוטה שהוכנה ולהכין הצעה של הקודקס החדש.
השופט אהרן ברק: חברי הוועדה הנוכחים כאן וחברי ועדה אחרים שמטעם זה או אחר לא יכלו לבוא היום נפגשו לעתים מזומנות, כאחת לחודש, גם בימים מרוכזים.
השופט אהרן ברק: המלאכה ארכה כעשרים שנים.
השופט אהרן ברק: ההצעה שלפני
השופט אהרן ברק: כם מבוססת בעיקרה, אבל לא רק אך ורק, על דוח הוועדה.
השופט אהרן ברק: כן היא מבוססת בתחום דיני הירושה על דוח של ועדה בראשה עמד חברי השופט טירקל.
השופט אהרן ברק: אני רוצה להודות לחברי הוועדה על עבודתם ובמיוחד לפרופסור מיגל דויטש אשר שימש כחוקר הראשי של הוועדה ואני מקווה שהוא ויתר חברי הוועדה יוכלו ללוות את עבודתה של הוועדה שלכם.
השופט אהרן ברק: ההנחיה שניתנה לוועדה על ידי שר המשפטים, והיא גם ההבנה של חברי הוועדה את תפקידם, הייתה לא להתחיל במפעל קודיפיקציה חדש.
השופט אהרן ברק: היא לא באה ליצור משפט אזרחי חדש.
השופט אהרן ברק: נקודת המוצא הייתה הדין הקיים תוך תיקון החסרונות שנמצאו בו ותוך האחדתו לחוק דיני ממונות מקיף ומודרני, בהתחשב בביקורת שהוטחה על החקיקה הקיימת באקדמיה ובפסיקה.
השופט אהרן ברק: המטרה הייתה להגשים תוך כדי התיקונים וההוספות את רעיון הקודיפיקציה בו החלה המדינה עם קיומה.
השופט אהרן ברק: החוק הקודיפיקטורי הראשון היה בעצם חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות מ-1962.
השופט אהרן ברק: רעיון הקודיפיקציה עצמו מבוסס על השאיפה להסדיר באופן שלם ומלא את היחסים המשפטיים בתחום המשפט האזרחי, קודיפיקציה אזרחית, ולא להשאיר במתכוון שטחים בלתי מוסדרים.
השופט אהרן ברק: עד כמה שמתגלה החסר בקודקס, הוא הושלם אצלנו בארץ על פי הוראות חוק יסודות המשפט התש"מ-1980.
השופט אהרן ברק: בחלק מהחוקים הישנים המהווים עתה את הצעת חוק דיני הממונות, השינוי הוא מועט.
השופט אהרן ברק: הוא מתבטא בעיקר בהתאמת הניסוח, חוסר התאמה שהתגלה בו בעבר ופגמים אחרים שהדין הישן סבל ממנו.
השופט אהרן ברק: בחלק אחר מהחוקים הישנים ההתאמה היא עמוקה ונדרש לעתים ליצור הסדר חדש.
השופט אהרן ברק: פקודת הנזיקין שהוזכרה כאן וחוקים אחרים מלאים שאנחנו הצענו.
השופט אהרן ברק: על פי המבנה הקיים אין בהצעת החוק כדי להוות קודקס אזרחי שלם בדומה לקודקסים הגדולים של צרפת, גרמניה, איטליה והולנד או הקודקסים היהודים שהזכיר אותם השר נאמן.
השופט אהרן ברק: הקודקס שלנו אינו קודקס שלם כזה.
השופט אהרן ברק: זאת בין השאר משום שאין בו כל הסדר של דיני המשפחה, אין בו כל נגיעה לדין הדתי החל בעניין זה ואין בו כל ניסיון לשינוי הדין החילוני המצוי כבר בתחום דיני המשפחה.
השופט אהרן ברק: כם היא נחוצה מכמה טעמים.
השופט אהרן ברק: ראשית, היא מבטיחה קוהרנטיות בדין ובכך היא מגדירה את הוודאות המשפטית.
השופט אהרן ברק: שנית, חלקם של ההסדרים הישנים שנחקקו רובם ככולם לפני למעלה משלושים שנים התיישנו ויש לתקנם ברוח ההתפתחויות המודרניות.
השופט אהרן ברק: אנחנו בעבודת הוועדה היינו מודעים לניסיונות של התיקונים בקודיפיקציה הגרמנית והצרפתית בקוד החדש שהיה, של קוויבק, שהוא כבר ישן ובקודיפיקציה החדשה של הולנד, בניסיונות לקודיפיקציה אזרחית בקהילייה האירופאית וכיוצא באלה.
השופט אהרן ברק: שלישית, ההצעה והמבנה הפנימי שלה מהווים תרומה חשובה לביסוסה של תורת משפט ישראלית.
השופט אהרן ברק: רביעית, מספר ניכר של הסדרים קיימים חייבו שינויים מהותיים וראוי הוא שהשינויים האלה יתרחשו לא בצורה פרטיקולארית, כל חוק והשינויים שלו, אלא שהשינויים האלה ייערכו במסגרת דבר חקיקה חדש ואחיד ולא כטלאי על תפזורת חקיקתית קיימת.
השופט אהרן ברק: אני שמח שההצעה הונחה עתה על שולחנה של ועדת החוקה, חוק ומשפט ואני מאחל לה הצלחה בעבודתה.
השופט אהרן ברק: כמו שאמר יושב ראש הוועדה, אני מצפה ומקווה שחברי הוועדה אכן יעיינו בהסדרים השונים.
השופט אהרן ברק: הדברים אינם פשוטים, ההכרעות אינן פשוטות והאחריות היא גדולה מאוד.
השופט אהרן ברק: אנחנו עבדנו על כך קשה ועבודתנו שלנו, ועבודתם של אחרים, היא לא תחליף לעבודתה של הוועדה שלכם ואכן אני אשמח מאוד שהיא תיכנס לעומק ההסדרים שהצענו ותיעזר עד כמה שאפשר בחברי הוועדה שהם מכירים היטב את הנושא.
השופט אהרן ברק: אל נא נשכח שחרף המחלוקות שהיו בינינו, והיו בינינו הרבה מחלוקות – יש פרוטוקול של כל דיוני הוועדה ואני מניח שהוא יעמוד לרשות
השופט אהרן ברק: כם – בסופו של יום ההצעה שבפניכם הגיעה על דעת כל חברי הוועדה.
השופט אהרן ברק: במידה שהיו לנו חילוקי דעות, ישבנו על המדוכה ומצאנו פתרון לנושאים האלה.
השופט אהרן ברק: מבחינתי האישית, ובזה אני מסיים, ההצעה הזאת מהווה סגירתו של מעגל בפעילותי החקיקתית המוגבלת.
השופט אהרן ברק: תחילתה בחוק החברות הממשלתיות שהוא פרי עבודתה של ועדה ציבורית שעמדתי בראשה, המשכה בחוק כרטיסי החיוב שאף הוא פרי עבודתה של ועדה ציבורית שעמדתי בראשה, המשכה הוא בחוק החברות מ-1999 שוועדה בראשותי עמלה עליו כעשר שנים, ועתה בא לפניכם חוק דיני ממונות.
השופט אהרן ברק: זה המושג שמצאנו לקודיפיקציה.
השופט אהרן ברק: לא רצינו שמושג לועזי כמו קודקס יופיע בספר החוקים שלנו.
השופט אהרן ברק: אם אתם תמצאו שם יותר מוצלח, אנא.
השופט אהרן ברק: אם כן, עתה באה ההצעה הזאת בפניכם ואני מקווה שהיא תסתיים במהרה.
השופט אהרן ברק: תודה.
דוד רותם: השופטת בן פורת.
השופטת מרים בן-פורת: לכבוד הוא לי להיות מוזמנת לכאן.
השופטת מרים בן-פורת: זו הפעם הראשונה שאני רואה את הנוכחים, רואה את ההשקעה העצומה שהושקעה ואם היא אחרי דיון רציני ותעלה יפה, זה יהיה הישג גדול מאוד לישראל.
השופטת מרים בן-פורת: חלקי ברגע זה יכול בכלל להיות מצומצם לאותם דברים אשר בהם אני התחלתי בתקופה האחרונה.
השופטת מרים בן-פורת: אני ראיתי בפניי את הספר המחאת חיובים של פרופסור לרנר וראיתי את הפסיקה שיצאה בעקבותיו.
השופטת מרים בן-פורת: לא הייתי לגמרי חדשה בעניין הזה כי פעם כתבתי, בעבר, קומנטר, פירוש לחוק המחאת חיובים תשכ"ט-1969, אם אינני טועה, שנכנס לתוקפו בתחילת 1970, אם אינני טועה.
השופטת מרים בן-פורת: אבל כאשר הגעתי לבית המשפט העליון, הפסקתי את הכתיבה כאשר היו, אם אינני טועה, 65 עמודים של קומנטר והוא עזר, כנראה רק קצת, אבל איכשהו עזר לשופטים.
השופטת מרים בן-פורת: ידעתי שזאת רק תחילת הדרך וחשבתי שמחובתי להתמסר לפסיקה של בית המשפט העליון, תפקיד לא קטן, ולתת שם את כל חלקי במידת האפשר.
השופטת מרים בן-פורת: כולם היו כבר אז זקוקים לעזרה של כל אחד ואחד בפול טיים, וכך עשיתי.
השופטת מרים בן-פורת: לכן עזבתי את זה.
השופטת מרים בן-פורת: כפי שאמרתי, יצא הספר של לרנר לאחר זמן ואחר כך ראיתי את הפסיקה בעקבותיו כשאני כבר לא ישבתי על כס המשפט.
השופטת מרים בן-פורת: אחרי שסיימתי את תפקידי כמבקר המדינה, וגם כתבתי ספר בקשר לביקורת המדינה, שוב התפניתי לנושא הזה במידה מסוימת.
השופטת מרים בן-פורת: בתחום הזה אני לא הסכמתי לכל הכתוב בספרו של פרופסור לרנר ואתן רק דוגמה קטנה מאוד, אבל יכול להיות שכולם חולקים עלי.
השופטת מרים בן-פורת: אני אומר רק בקיצור את מה שאני חושבת.
השופטת מרים בן-פורת: מי שחותם על חוזה המחאה, הממחה כבר מעביר לנמחה את הבעלות כולה.
השופטת מרים בן-פורת: כל הבעלות עוברת.
השופטת מרים בן-פורת: זה גם התקבל בפסיקה ואמרו שזה נכון, זאת זכות, זה לא משהו מוחשי, אי אפשר להעביר אותו ידנית או בפועל ולכן החתימה על החוזה גומרת את הכול.
השופטת מרים בן-פורת: לעניות דעתי.
השופטת מרים בן-פורת: יש כאלה שחושבים אחרת אבל יש גם עוד הרבה מאוד סיבות נוספות שאני לא אמנה אותן כאן וגם לא התכוננתי לזה ולא ידעתי מה רוצים מנוכחותי.
השופטת מרים בן-פורת: אביא רק את הדוגמה הזאת.
השופטת מרים בן-פורת: סעיף 4, המחאות סותרות.
השופטת מרים בן-פורת: אם אדם ממחה או מתחייב להמחות, יש כל מיני מצבים ולא אתחיל לפרש עכשיו את הסעיף כי יש המפרשים אותו בצורות שונות, וממחה גם לשני והשני מודיע ראשון, הוא או הממחה, לחייב, על דבר ההמחאה והוא עושה את זה – את זה אני הוספתי במאמר שלי – בתום לב ובתמורה, בקשר לתמורה, אם הראשון גם כן לא נתן תמורה, יש לי עדיין ספקות, כי אז הוא מקבל את הזכות לרכוש את הזכות שהומחתה.
השופטת מרים בן-פורת: הוא הנמחה.
השופטת מרים בן-פורת: אם הוא הלך לחייב הראשון, הכלל הוא שהראשון הוא קודם.
השופטת מרים בן-פורת: אבל אם השני, בתמורה או בתום לב, הודיע ראשון, הוא או הממחה, לחייב, על דבר ההמחאה, הוא קודם.
השופטת מרים בן-פורת: שאלתי איך יתכן לעשות שתי עסקאות אם העסקה הראשונה מעבירה כבר את כל הבעלות.
השופטת מרים בן-פורת: לדעתי זה כבר סותר את התזה ונדמה לי שהדבר הזה גם לא נעלם מעיניו של פרופסור לרנר אבל במקום לומר אולי טעיתי בתזה שלי, אולי אני צריך לשנות אותה, הוא יצא מתוך כאילו אקסיומה שהתזה שלי נכונה ולכן צריך להתאים את הכללים האחרים לתזה זו.
השופטת מרים בן-פורת: אם כך, הוא פיתח מה שפיתח, ואינני רוצה כאן להרצות מפני שזה לא הזמן להרצות, אבל גישתו לא נראתה לי כלל ועיקר.
השופטת מרים בן-פורת: מצטערת.
השופטת מרים בן-פורת: אני כתבתי מאמר ובוודאי שכתובים שם דברים שאני צריכה עכשיו לקרוא היטב מפני שהרבה זמן לא עיינתי בו, אבל זה מנוגד לגישה שלו.
השופטת מרים בן-פורת: כאן בהצעת החוק מצאתי בעניין זה שינוי מאוד יפה והוא מחולק לשני שלבים, השלב החוזי והשלב הקנייני, ומתרחק מהגישה, עם כל הכבוד, הפשטנית.
השופטת מרים בן-פורת: רק חתמתי, כל הבעלות עברה בבת אחת ודי.
השופטת מרים בן-פורת: אני מברכת על השינוי הזה.
השופטת מרים בן-פורת: גם עיינתי לקראת הזמנתי לכאן בכמה וכמה חלקים ואני מבינה איזו עבודה הושקעה כאן.
השופטת מרים בן-פורת: אני יכולה רק להסיר את הכובע, אבל בעניין המחאת חיובים, נשארו לי עוד שאלות רבות גם ולמרות המאמר שלי שלא כוון לשם.
השופטת מרים בן-פורת: למרות שהעניין המסוים הזה תוקן כפי שאני אומרת ואיננו קיים יותר.
השופטת מרים בן-פורת: אינני חושבת שכאן המקום להרצות בלי שעשיתי הכנות ובלי שידעתי למה ביקשו את נוכחותי.
השופטת מרים בן-פורת: כמובן שלכבוד הוא לי ובאתי לשמוע.
השופטת מרים בן-פורת: חשבתי שנתחיל מהתחלה.
השופטת מרים בן-פורת: על כל פנים, יש לי הערות ואם רוצים לשמוע כמה מהן, אני כמיטב יכולתי אאלתר ואומר כמה דברים.
דוד רותם: אנחנו נבקש ממך, השופטת בן פורת, לכתוב לנו את ההערות שלך.
השופטת מרים בן-פורת: זה יותר טוב.
דוד רותם: אז אנחנו נזמין אותך לדיונים באותם נושאים.
השופטת מרים בן-פורת: מצוין.
השופטת מרים בן-פורת: אני מודה.
השופטת מרים בן-פורת: יתכן – אני רוצה גם לשאול, אולי הדבר הזה עדיף – אני חושבת לכתוב עוד מאמר שהפעם יתרכז בהצעות כאן באותו נושא ובהערות שיש לי.
דוד רותם: אנחנו מאוד נודה לך.
השופטת מרים בן-פורת: בשמחה רבה אני אמציא את ההערות כאשר יהיו מוכנות.
דוד רותם: השופט טירקל.
השופט יעקב טירקל: מוריי ורבותיי, אני אסתפק בהערות ספורות לגבי חלק הירושה, החלק החמישי, בהצעה שלפניכם.
השופט יעקב טירקל: אני הייתי יושב ראש ועדת המשנה לירושה ואני קצת מתקשה לקרוא לה ועדת משנה.
השופט יעקב טירקל: התחומים של עיסוקי הוועדה הזאת והשינויים שהיא הכניסה בהסדרים הקיימים, נתנו לה איזה מעמד מיוחד של ועדה הייתי אומר כמעט עצמאית.
השופט יעקב טירקל: בסוף תהיה לי גם הערה בעניין הזה שנוגעת למהלך עבודתה של ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא הזה.
השופט יעקב טירקל: כאשר יצאנו לדרך בוועדת הירושה, אני חשבתי שהוועדה הזאת תסיים את עבודתה די מהר.
השופט יעקב טירקל: חוק הירושה שאנחנו מכירים, שהוא עדיין בתוקף משנת 1965, הוא חוק טוב.
השופט יעקב טירקל: במשך הזמן נוספה פרשנות על ידי פסיקת בתי המשפט, על ידי תיקונים פה ושם.
השופט יעקב טירקל: אני הייתי סבור שהתיקונים שלנו יהיו מעטים ופשוטים.
השופט יעקב טירקל: במשך הזמן, במשך שבע שנות עבודתה של הוועדה, התברר לנו שיש צורך בשינויים יותר עמוקים.
השופט יעקב טירקל: כאן אני מוכרח לציין שהרכב הוועדה היה הרכב מעולה שכלל שופטים, נציגי מהאקדמיה ואני רואה כאן את פרופסור מיגל דויטש שהיה חבר הוועדה, נציגים מטעם משרד המשפטים כמו גברת שפניץ.
השופט יעקב טירקל: מי שריכז את הוועדה היה ארז קמיניץ.
השופט יעקב טירקל: היו נציגים של לשכת עורכי הדין.
השופט יעקב טירקל: אחרי דיונים מאוד מעמיקים התברר לנו שיש צורך בתיקונים.
השופט יעקב טירקל: אני רק אביא כמה דוגמאות ואני לא רוצה להאריך.
השופט יעקב טירקל: יש תיקונים שנכנסו בגלל שינויי העתים מבחינה טכנולוגית.
השופט יעקב טירקל: ההתפתחויות בתחום הטכנולוגיות הרפואיות, בראש וראשונה בתחום ההפריה המלאכותית, חייבו אותנו להתייחס לנושא הזה.
השופט יעקב טירקל: אם עד אז אפשר היה לקבוע – זה בעצם עד היום הזה – שילד שנולד תוך 300 ימים אחרי מותו של אביו, אנחנו מניחים שהוא בנו של אביו, היום יכול ילד להיוולד גם אחרי יותר מ-300 ימים מאז מותו של אביו.
השופט יעקב טירקל: ביצית מופרית שנשתמרה יכולה להפוך לעובר חי זמן יותר ממושך לאחר מכן.
השופט יעקב טירקל: זה חייב התייחסות.
השופט יעקב טירקל: ההצעה שלפני
השופט יעקב טירקל: כם לא כולה נעשתה על ידי הוועדה וחלק הוסף יותר מאוחר על ידי אנשי משרד המשפטים.
השופט יעקב טירקל: אני לא בטוח שאני שלם עם זה לגמרי, אבל אני מניח שעוד יהיו על זה דיונים לא פשוטים בוועדה.
השופט יעקב טירקל: דוגמה אחרת להתפתחות טכנולוגית זו ההצעה שעברה בוועדה לצרף לדרכי עשיית הצוואה, צוואה מוקלטת.
השופט יעקב טירקל: בן אדם היום – לא היום, אבל אם זה יעבור – יכול לשבת מול מצלמת טלוויזיה ולומר את דברי הצוואה בעל פה וזאת תהיה צוואה.
השופט יעקב טירקל: תרשו לי להעיר הערה אישית.
השופט יעקב טירקל: אני התנגדתי לזה אבל חברי הוועדה גברו עלי.
השופט יעקב טירקל: היו גם דוגמאות שהן תולדה של מושגים שהשתנו, התפתחויות בהשקפות העולם שלנו.
השופט יעקב טירקל: אחת הדוגמאות היא התחום – אני לא רוצה להיכנס לפרטים – של ידועים בציבור.
השופט יעקב טירקל: דבר נוסף שנכנס הוא למשל עניין הפרודים.
השופט יעקב טירקל: אנחנו מכירים את המצב שאנשים נשואים זה לזה אבל אינם חיים יחד.
השופט יעקב טירקל: הם למעשה נפרדו.
השופט יעקב טירקל: הם רק לא נקטו בהליכים הפורמליים של גירושין.
השופט יעקב טירקל: ובכן, הוועדה יצרה מושג של פרודים שאחרי שלוש שנים המצב הזה משתנה.
השופט יעקב טירקל: ועוד ועוד.
השופט יעקב טירקל: יש כאן התפתחויות חשובות.
השופט יעקב טירקל: עוד נושא שעולה כרגע על דעתי הוא הנושא של צוואות הדדיות, שזה תחום שהתפתח בשנים האחרונות, התפתח מאוד, והוסדר בחוק.
השופט יעקב טירקל: חשוב מאוד שהדברים האלה יתקבלו בחקיקה ואני מרשה לעצמי לומר עם כל הענווה שאולי יותר חשוב מתיקונים שונים בחלקים אחרים של הצעת החוק.
השופט יעקב טירקל: אם מותר לי להציע ליושב ראש ועדת החוקה, אולי כדאי לשקול את האפשרות להקדים את הדיון בפרק החמישי של הירושה לפרקים אחרים על מנת להגיע לחקיקת ההסדרים האלה במועד מוקדם ככל האפשר.
השופט יעקב טירקל: תודה.
דוד רותם: פרופסור מיגל דויטש.
דוד רותם: אתה היית החוקר הראשי.
מיגל דויטש: בוקר טוב.
מיגל דויטש: ראשית, כמובן ברכות לשר המשפטים ויושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, למשנים ליועץ המשפטי, תחילה עורכת הדין טנה שפניץ ואחר כך עורכת הדין שרית דנה, על המאמצים הרבים שהושקעו ועוד יושקעו בקידום הצעת החוק.
מיגל דויטש: אני מאמין שהחוק האזרחי בישראל יהיה טוב יותר לאחר חקיקת החוק הזה, מאשר המצב כיום.
מיגל דויטש: אני גם מאמין שבעבודה רציפה של הוועדה כפי שיושב ראש ועדת החוקה מודיע שתתבצע, ניתן יהיה גם לסיים תוך זמן סביר את המלאכה כאשר אני כמובן לוקח בחשבון, וטוב שכך, פרופסור ברק, שכל דבר ייבדק, כפי שראוי להיות.
מיגל דויטש: אני חושב שטוב מאוד הדבר שכל סעיף וסעיף שהצענו כאן ייבדק על ידי חברי הוועדה, יהיה דיון פתוח ונמרץ ככל האפשר ותהיינה מסקנות כאשר תהיינה.
מיגל דויטש: אני חושב שהיתרונות של השיטה הקודיפיקטיבית על פני השיטה של חקיקה פרטנית, הם יתרונות מאוד מובהקים.
מיגל דויטש: לא בכדי החקיקה האירופאית , כמעט כולה, היא כזאת.
מיגל דויטש: רוב המדינות בדרום אמריקה אימצו תפיסה קודיפיקטיבית , חלק מהמדינות באסיה, וזאת תופעה מאוד מאוד רחבה.
מיגל דויטש: היתרונות הם לא רק באלגנטיות של ההאחדה.
מיגל דויטש: אני חושב שחשוב משהו לומר בעניין הזה כי לפעמים נדמה שהחשיבות בהאחדה היא חשיבות חצי טכנית, אבל זה ממש לא כך.
מיגל דויטש: אני חושב שיש תרומה גדולה מאוד לחקיקה קודיפיקטיבית להשגת ודאות משפטית.
מיגל דויטש: צריך כמובן שהציפיות תהיינה ריאליות.
מיגל דויטש: כפי שגם באירופה התפכחו זה מכבר מאיזושהי ציפייה לא ריאליסטית, כאילו על ידי חקיקה קודיפיקטיבית, פותרים את כל הבעיות.
מיגל דויטש: זה לא מה שיהיה.
מיגל דויטש: יהיה שיקול דעת שיפוטי, היה שיקול דעת שיפוטי, הווה שיקול דעת שיפוטי ואין מנוס מכך.
מיגל דויטש: אין כל דרך לפתרון חקוק של המתח הנצחי בין ודאות משפטית לבין שיקולי צדק, לעולם יישאר מרווח מסוים לשיקולי צדק ולשיקול דעת שיפוטי.
מיגל דויטש: אין דרך למנוע שיקול דעת כזה ולדעתי גם לא רצוי למנוע אותו.
מיגל דויטש: מה שנכון הוא שראוי ליצור מינון נכון בין המשקל של החקיקה למשקל של הפסיקה, משום שחקיקה טובה, חקיקה קוהרנטית, חקיקה בהירה מייצרת פסיקה צפויה מראש להבדיל מחקיקה שאיננה כזאת.
מיגל דויטש: לכן אני מאמין שעם הקודקס החדש שייצור חקיקה טובה יותר, גם שיקול הדעת השיפוטי יצטמצם בפועל.
מיגל דויטש: שוב, כמובן אין אשליה כזאת שכביכול על ידי חקיקת קודקס, אנחנו מעקרים שיקול דעת שיפוטי.
מיגל דויטש: עניין של מינון, ככל שהקודקס יהיה טוב יותר, לדעתי שיקול הדעת השיפוטי יצטמצם.
מיגל דויטש: בנקודה הזאת אני רוצה לתת דוגמה אחת ולא אאריך בדברים כי אני יודע שהיום אנחנו בישיבת פתיחה יותר חגיגית.
מיגל דויטש: חלק גדול מאי הוודאות טמון לדעתי בכך שנוצר מתח לא בריא בין הוראות חקוקות מיושנות, הוראות חקוקות לא טובות מבחינת האיזונים הפנימיים, לבין מה שעושה הפסיקה, ואני אתן רק דוגמה אחת שמוכרת כמעט לכל המשפטנים.
מיגל דויטש: הנושא של פסק הדין בעניין בנק אוצר החייל נגד אהרונוב, זכויות שביושר.
מיגל דויטש: סעיף 161 לחוק המקרקעין, הכותרת שלו היא "שלילת זכויות שביושר".
מיגל דויטש: הוא מושתת על השקפת עולם שאומרת שאדם קונה דירה, עוד לא קיבל את הזכויות הקנייניות, על כן הנושה של המוכר יכול לתפוס את הזכויות האלה למרות שאותו אדם קנה דירה.
מיגל דויטש: אני חושב שערכית כמעט מקובל על הכול – אני לא יודע, אבל לפחות על חלק גדול – שזה פתרון לא טוב.
מיגל דויטש: הוא פתרון שלא מאזן כראוי בין האינטרסים הסבירים של מי שקונה דירה ותופס את הדירה כבר כחלק מרכושו, בדרך כלל משקיע כמובן השקעה כספית כבדה מאוד, לבין האינטרס של נושה שבא לעקל את הדירה והוא, מה שאני אוהב לכנות, דייג.
מיגל דויטש: הוא מנסה לדוג נכס כלשהו של המוכר ולתפוס אותו.
מיגל דויטש: נכון לומר ל"דייג", נא תפוס נכס אחר שאיננו הנכס הנמכר.
מיגל דויטש: כמובן מצבים של פשיטת רגל של המוכר ומצבים קשים יותר, אבל בהנחה לפחות של סולבנטיות, אני חושב שהפתרון החקוק ב-161 הוא פתרון לא סביר והוא לא מאוזן.
מיגל דויטש: בנק אוצר החייל אכן צעד במובן הזה בכיוון שיש להודות קשה ליישב בינו לבין לשון החוק, אבל נועד לעשות צדק מאוד יסודי בין רוכשי הדירות לבין הנושים המעקלים.
מיגל דויטש: יש כאן שיקולים של צדק חלוקתי ושיקולים אחרים.
מיגל דויטש: אם אדם קורא את סעיף 161, הוא מניח שהקונה מפסיד.
מיגל דויטש: אם הוא קורא את הפסיקה, הוא מבין שהקונה לא מפסיד.
מיגל דויטש: נוצר כאן מתח לא בריא וצריך ליישב אותו.
מיגל דויטש: המתח הזה ייפתר אם אכן החקיקה תותאם לרוח הנכונה, לא בהכרח הרוח של הפסיקה הקיימת בכל נקודה.
מיגל דויטש: כמובן שום דבר בפסיקה לא קדוש, במירכאות, אלא כל דבר הוא מבחינת הראויות וכל דבר טעון בדיקה מחדש.
מיגל דויטש: באופן עקרוני, זה לדעתי חלק גדול מאוד מהעובדה שיש אי ודאות משפטית לא קטנה.
מיגל דויטש: הקודקס בעיניי יהיה טוב, או בכלל חוק הוא טוב, כאשר הוא מגשים שני היבטים.
מיגל דויטש: ההיבט האחד הוא שהוא צריך להיות טוב מבחינה עניינית-תוכנית.
מיגל דויטש: אנחנו מדברים על חקיקה דיספוזיטיבית, על חקיקה שאפשר להתנות עליה, חקיקה כזאת תהיה טובה על פי שני מבחנים ועל כך יש גם מוסכמה בספרות, ובצדק.
מיגל דויטש: מבחן אחד הוא המבחן המוסרי.
מיגל דויטש: צריך לאזן מבחינה ערכית כראוי.
מיגל דויטש: למשל, לעגן כראוי על צדדים חלשים במשפט וכיוצא באלה, והרבה מאוד מההסדרים בקודקס הם כאלה.
מיגל דויטש: דוגמה קטנה מאוד למשל, קבלן מבצע עבודה אצל מזמין, דרושה תוספת כלשהי לעבודה, לפי המצב היום לכאורה הקבלן יכול לדרוש כל מחיר שהוא לתוספת הדרושה כי זה מחוץ לחוזה.
מיגל דויטש: לפי הדין החדש הוא יהיה כבול למחירי החוזה באופן בסיסי, לפרמטרים בחוזה.
מיגל דויטש: דוגמה קטנה לחלש מול חזק.
מיגל דויטש: יהיה כלל חוזי שאומר פרשנות חוזה לטובת הצד החלש כאשר כמובן יש את כפות המאזניים.
מיגל דויטש: אם כן, ההיבט האחד הוא ההיבט הערכי.
מיגל דויטש: ההיבט השני הוא לכלול את ציפיות הצדדים.
מיגל דויטש: אנחנו רוצים חוק יעיל.
מיגל דויטש: חוק יעיל הוא כאשר הצדדים אומרים לעצמם שנעשה מה שהחוק אומר, גם אם אנחנו לא יודעים מה החוק אומר.
מיגל דויטש: אנחנו שותקים כי אנחנו לא יודעים בדיוק, אנחנו לא מסוגלים לחשוב על הכול, אז החוק ישלים את הדברים.
מיגל דויטש: אגב, זה מה שקורה ביום יום כשעושים זיכרון דברים.
מיגל דויטש: הצדדים חותמים על זיכרון דברים בהנחה שהם מתכוונים שיהיה חוזה מחייב, ולרוב זאת הכוונה, ומה הם אומרים לעצמם כשהם עושים זאת בלי ?
מיגל דויטש: הם יודעים שאי שם יש איזשהו חוק שישלים באופן ראוי את ההסדרים.