GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרץ סגל: מה שהמחוקק אמר.
דוד רותם: מה שיקרה זה שבית הדין יגיד: פסק הדין שלנו הוא שהצדדים ינהלו ביניהם מו"מ לגירושין.
פרץ סגל: ההנחה הייתה שזה לא פסק דין.
בת-שבע שרמן-שני: זה שהם יכולים לנהל, עם כל הכבוד, הם יכולים גם בלי..
תמי סלע: הוא צריך להגיד שעל הצדדים להתגרש באיזו שהיא לשון.
תמי סלע: הבנו פה שהמשמעות היא שהוא לא חושב שיש סיכוי לשלום בית כי אחרת הוא לא היה נותן פסק דין כזה.
עתניאל שנלר: אני לא חושב שזה קשור לחוק שלנו.
עתניאל שנלר: זה לא קשור לחוק שלנו, כשם שגם בית משפט לא מקבל בשום חוק שהוא חייב לגמור את המשפט שלו תוך יומיים.
פרץ סגל: אנחנו חוקקנו פה לאחרונה.
פרץ סגל: באימוץ, למשל, קבענו זמן.
פרץ סגל: אותו דבר לגירושין.
פרץ סגל: ההצעה בשעתו הייתה לקבוע זמן.
עתניאל שנלר: אני מסכים להיות בין היוזמים של הצעת החוק הזאת ולגמור את העניין תוך שבועיים, אבל זה לא קשור לחוק הזה.
עתניאל שנלר: הרצון לבלוע את הכל ייתקע לנו בגרון.
פרץ סגל: אני התייחסתי לשני דברים.
פרץ סגל: אחד לשאלה של יושב הראש שיימנעו מלתת פסקי דין בכלל.
פרץ סגל: השאלה השנייה הייתה מה הייתה כוונת המחוקק בשעתו.
פרץ סגל: כוונת המחוקק בשעתו הייתה שבית הדין הרבני חייב לקבוע פסק דין, הוא צריך לקבוע באיזו לשון שההלכה אומרת.
פרץ סגל: אם מלשון מצווה, הרי שהציבור יכול לנקוט בצעדים של הרחקות דרבנו תם.
פרץ סגל: זאת הייתה הרציונאליות של החוק.
דוד רותם: אני הייתי מציע שבמקום הקטע שאומר: "ניתן פסק דין הקובע כי על הצדדים להתגרש בלשון אחרת, יקבע בית הדין מועד לסידור גט", ייכתב: "ייקבע בית הדין מועד לדיון מעקב בתוך 120 יום".
קריאה: עד.
בתיה כהנא-דרור: אנחנו הולכים אחורה כי נסגרת פה האפשרות גם בלשון אחרת לתת דיון בסנקציות.
בתיה כהנא-דרור: זה דבר אחד.
בתיה כהנא-דרור: מבחינתנו זה לא טוב.
בתיה כהנא-דרור: בית הדין אמור להתייחס ברצינות להחלטות שלו.
בתיה כהנא-דרור: החלטה זו החלטה.
בתיה כהנא-דרור: גם אם היא נאמרת בלשון של המלצה זאת החלטה ויש לקיים אותה.
בתיה כהנא-דרור: צווי ההגבלה באים רק לבטא את אי קיום ההחלטה הזאת.
בתיה כהנא-דרור: גם מבחינת בתי הדין אני חושבת שזה חוסר התייחסות רציני להגיד שבלשון אחרת אין מקום לקיים את הדיון הזה.
בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שאנחנו מבלבלים בין שני מועדים.
בת-שבע שרמן-שני: אם אני מבינה נכון, אז המשפט הראשון מדבר על מתי ייקבע סידור הגט אחרי שבית הדין קובע שעל הצדדים להתגרש.
בת-שבע שרמן-שני: ההנחה היא שהאדם הסביר שומע שעל הצדדים להתגרש.
בת-שבע שרמן-שני: אם הוא לא סרבן גט הוא חושב שהוא צריך להתגרש.
בת-שבע שרמן-שני: צריך לקבוע סידור גט כמו שבית הדין קבע שהוא חייב או כופים עליו להתגרש.
בת-שבע שרמן-שני: אם הוא הופך לסרבן גט אחרי.
דוד רותם: אם בית הדין חייב את הצדדים להתגרש ייקבע דיון.
דוד רותם: אני לא מדבר על חיוב.
בת-שבע שרמן-שני: אני מדברת על קביעת המועד.
בת-שבע שרמן-שני: כאן מדובר על קביעת המועד לסידור הגט.
שלמה דיכובסקי: קביעת מועד לסידור גט זו קביעה אדמיניסטרטיבית.
שלמה דיכובסקי: תוך יום זה יכול.
בת-שבע שרמן-שני: צריך להיות מיד אחרי שבית דין קובע שהצדדים צריכים להתגרש, לא משנה באיזו לשון.
שלמה דיכובסקי: אין לי בעיה עם זה.
בת-שבע שרמן-שני: אחר כך אתה מתעקש לאחר את המועד בדיון בסנקציות בגלל שהלשון היא עדינה יותר?
בת-שבע שרמן-שני: זה משהו אחר.
בת-שבע שרמן-שני: לצאת מנקודת הנחה שבגלל שבית הדין אמר שעל הצדדים להתגרש היא צריכה עכשיו לחכות 3 שבועות.
דוד רותם: אם בית הדין כתב שהצדדים ינהלו מו"מ לגירושין.
בת-שבע שרמן-שני: זה לא פסק דין.
תמי סלע: אם הוא המליץ להם לנהל מו"מ זה יהיה דיון מעקב בתוך 120 יום.
תמי סלע: אם הוא אמר שעליהם להתגרש, חייב או כפה.
בת-שבע שרמן-שני: אם בית הדין קובע שעל הצדדים לנהל מו"מ לגירושין מבחינת עורך הדין שמייצג זה אותו דבר כמו שבית הדין קובע שעל הצדדים להביא מסמכים מהבנק, על הצדדים להביא רשימת עדים.
בת-שבע שרמן-שני: זה לא מסיים את התהליך, זה לא פותר שום דבר.
בת-שבע שרמן-שני: כמובן שבמקרה כזה אנחנו גם לא יכולים לבקש סנקציות וכל הסעיף הזה לא חל על זה.
בת-שבע שרמן-שני: אנחנו מדברים על זה שבית הדין אומר: ממליצים להתגרש, על הצדדים להתגרש וכו'.
בת-שבע שרמן-שני: על הצדדים לנהל מו"מ לגירושין בשפה שלנו זה כמה את מוכנה לשלם לו כדי לקבל את הגט.
בת-שבע שרמן-שני: זה המו"מ לגירושין, כי יש כבר פסק דין במזונות, יש כבר פסק דין במשמורת, חלוקת הרכוש נעשתה או שאין בכלל רכוש ועכשיו היא מבקשת להתגרש.
בת-שבע שרמן-שני: זה העניין היחיד שעומד לפתחם והם אומרים: תנהלי מו"מ לגירושין.
בת-שבע שרמן-שני: אם הייתי יכולה לנהל מו"מ לא הייתי מבקשת מבית הדין להפעיל את כובד משקלו על הבעל.
דוד רותם: אם נכניס את הסעיף "ניתן פסק דין הקובע כי על הצדדים להתגרש בלשון אחרת ייקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט..
בת-שבע שרמן-שני: תוך 30 יום מיום מתן פסק הדין.
דוד רותם: ואין לנו עדיין בחקיקה תוך ועדת חשין, לכן מעולם לא יהיה פסק דין כזה.
בת-שבע שרמן-שני: לקבוע מועד לסידור גט?
דוד רותם: לא יהיה פסק דין כזה שיאמר שעל הצדדים להתגרש.
בת-שבע שרמן-שני: בגלל שהם צריכים לקבוע מועד לסידור גט שבעצם מממש את פסק הדין?
דוד רותם: לא יהיה פסק דין כזה.
דוד רותם: תרשמו לכם את זה.
בתיה כהנא-דרור: את זה גם אמרו.
בתיה כהנא-דרור: .
בתיה כהנא-דרור: אמרו שלא יהיה חיוב וכפייה.
דוד רותם: תרשמו לכם את זה היטב, כי כשתבואו בעוד שנה לבכות את מר גורל של אותן נשים, אני אשים לכם את הפרוטוקול הזה מול העיניים ואני אגיד לכם מי גרם לכך.
זבולון אורלב: אז הם יציעו לבטל את בתי הדין הרבניים.
דוד רותם: שיציעו, אין בעיה.
בת-שבע שרמן-שני: אם זו אמת אני מתנגדת לכל הצעת החוק.
בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת להתנגד לכל הצעת החוק.
רות הלפרין-קדרי: אני מחזקת את דברי חברותיי ואת דבריו של ד"ר סגל על כך שההצעה שכעת נדונה היא נסיגה מאוד מאוד חמורה לאחור, יותר מ-15 שנים אחורה.
רות הלפרין-קדרי: אני גם חולקת על כבוד היושב-ראש.
רות הלפרין-קדרי: אני לא חושבת שבתי הדין יימנעו מלתת פסקי דין.
רות הלפרין-קדרי: אני לא מדברת על הקטגוריה של לכו תנהלו מו"מ.
רות הלפרין-קדרי: אני לא מדברת על זה.
רות הלפרין-קדרי: אני מדברת באמת על הקטגוריה של רצוי שהצדדים יתגרשו, מצווה על הצדדים להתגרש, או אפילו המלצה לצדדים להתגרש.
רות הלפרין-קדרי: פסקי דין כאלה יוסיפו להינתן.
רות הלפרין-קדרי: אנחנו כן צריכים להבחין בין קביעה למועד לסידור הגט ובין השאלה מה קורה אם לא יינתן הגט בעת מועד סידור הגט.
רות הלפרין-קדרי: בנוסח הקיים היום אין פרוצדורה שבאמת נותנת אפקטיביות להחלטה, לא משנה באיזו לשון היא ניתנה.
רות הלפרין-קדרי: כל ההצעה הנוכחית באה לתת פרוצדורה נוספת לכך שיהיה סדר מסוים.
רות הלפרין-קדרי: ברגע שבית הדין קבע עמדה שהזוג הזה ראוי שיתגרש, לא משנה באיזו דרגת חיוב, כפייה או פחות מזה, ויסיים את דרכו ביחד, צריך לקבוע מועד לסידור הגט.
רות הלפרין-קדרי: אנחנו יודעים היטב שייתכן ולא יסודר הגט באותו מועד.
רות הלפרין-קדרי: אז השאלה מה נעשה.
רות הלפרין-קדרי: מה המחוקק אומר עכשיו לבית הדין לעשות אם לא מסודר הגט באותו מועד שבו זה נקבע?
רות הלפרין-קדרי: קודם כל צריך שיהיה מועד, לא משנה באיזו לשון ניתן פסק הדין של בית הדין הרבני.
רות הלפרין-קדרי: כבוד היושב-ראש, אנחנו יכולים להיכנס לאבחנות יותר מדויקות של לשון בית הדין, כי במצב שקיים היום אין סינכרוניזציה בין הלשון של החוק לבין מה שבתי הדין קובעים.
שלמה דיכובסקי: רות, אני רוצה לומר.
שלמה דיכובסקי: קביעת מועד לסידור גט לא מפריע לי בכלל.
שלמה דיכובסקי: מבחינתי, כשניתן פסק דין בכל נוסח שהוא אפשר לקבוע מועד יחסית.
שלמה דיכובסקי: מתי שיקבעו.
שלמה דיכובסקי: והיה אם לא ניתן גט, יתחילו דיוני המעקב אחת ל.., כפי שיקבעו.
בתיה כהנא דרור: למה שדיוני המעקב לא יהיו תחת השוט של צווי ההגבלה?
בתיה כהנא דרור: מדובר על דיון, לא מדובר על החלטה לצו הגבלה.
דוד רותם: תגידו, אתם חושבים שבתי הדין הרבניים מקיימים דיוני סרק?
דוד רותם: מה זה מדובר בדיון?
דוד רותם: בית הדין יבוא ויאמר: אני ממליץ לצדדים להתגרש.
דוד רותם: הוא יקבע תאריך לגט.
דוד רותם: אם אחד הצדדים לא יגיע, אז הוא יקבע מועד לסנקציות.
דוד רותם: יבוא אותו אדם ויגיד: רבותיי, אתם המלצתם, אנחנו בינתיים הלכנו לייעוץ, אנחנו רוצים לבדוק פה ושם.
דוד רותם: יבזבזו את הזמן, אחר כך יבואו בטענות לבתי הדין שהתיקים לא נגמרים שם.
רות הלפרין-קדרי: החשיבות היא בכך שכל הצדדים שמעורבים בדבר - גם הבעל וגם האישה - ידעו שיש סדר מסוים ושהם כן יידרשו לתת דין וחשבון ולדווח על מה קורה בתיק בלי שהאישה תצטרך ליזום את הדיונים האלה.
רות הלפרין-קדרי: במצב שקיים היום הן נמנעות מליזום את הדיונים מכיוון שהן חוששות מכך שהן יגבירו עוד יותר את הסרבנות.
רות הלפרין-קדרי: לעיתים הן גם חוששות מכך שאולי בית הדין יתייחס אליהן באופן נוזף או גוער על כך שהן כן מנסות לתמרץ את המערכת.
רות הלפרין-קדרי: אנחנו כן צריכים פה את הפטרנליזם הזה מצד המדינה ומצד המחוקק.
רות הלפרין-קדרי: זה כן נדרש.
דוד רותם: ואם המחוקק יקבע שהדיון יהיה כל 30 יום בסנקציות זה לא יכניס את הבעלים לסרבנות גדולה יותר?
רות הלפרין-קדרי: זה המחוקק, זו לא האישה.
רות הלפרין-קדרי: יש פה הבדל.
רות הלפרין-קדרי: יש פה הבדל בדינאמיות של בני הזוג.
קריאה: גם לא תמיד הן יודעות להגיש את הבקשה.
דוד רותם: זאת אומרת מה שיקרה זה שאנחנו נהיה אשמים בכך.
בתיה כהנא דרור: זה יותר אחריות על בתי הדין.
בתיה כהנא דרור: בהחלט.
רות הלפרין-קדרי: זה לא עניין של אשמה.
רות הלפרין-קדרי: זאת מערכת החוק ומערכת ההלכה.
רות הלפרין-קדרי: בזמנו, כשחוק הסנקציות רק נכנס לתוקף ומלכתחילה ראינו שלא מוטלות הרבה סנקציות מידי שנה, הרב בן דהאן, שקדם לרב דיכובסקי, נהג תמיד לומר שעצם העובדה שבתי הדין יכולים להגיד לבעלים הסרבנים: אתם יודעים או אתה יודע שאנחנו יכולים לשלול ממך את רישיון הנהיגה, גרם להם מיד לתת את הגט.
רות הלפרין-קדרי: הגבר הישראלי הממוצע ברגע שאומרים לו שישללו ממנו את רישיון הנהיגה, הוא מיד נותן את הגט.
רות הלפרין-קדרי: אם אנחנו נלך אחורה ובכל הקטגוריה של הלשונות הפחותות של ההמלצה ושל המצווה נעביר מסר שאין בכלל מקום לדון בסנקציות אלא רק לעקוב ולראות מה קורה, אנחנו נוטלים את השוט הזה של האיומים, את השוט שבתי הדין בעצמם אמרו שחשוב שיהיה בידם.
שלמה דיכובסקי: מעקב זה לא רק מה נשמע, אלא מעקב זה בית הדין שומע.
שלמה דיכובסקי: אמרתי שייתכן ובית הדין יגיע למסקנה שיש מקום להחליף את פסק הדין.
שלמה דיכובסקי: מעקב זה לא רק שלום, מה נשמע, לכו חזרה.
שלמה דיכובסקי: זה לא כך.
שלמה דיכובסקי: "וידו אוחזת בעקב עשיו".
שלמה דיכובסקי: להחזיק בעקב פירושו מעקב.
רות הלפרין-קדרי: הבעל צריך לדעת.
רות הלפרין-קדרי: .
זבולון אורלב: למה אי אפשר לציין שיהיה דיון מעקב, לרבות האפשרות.
זבולון אורלב: .?
רות הלפרין-קדרי: אני רק רוצה לתת עוד נתון שחשוב שכולם יהיו ערים לו.
רות הלפרין-קדרי: בקידוד שקיים היום אין אפשרות לדעת אמיתית האם הסנקציות ניתנות גם בפסקי דין של לשון פחותה מחיוב וכפייה או שרק בפסקי דין של חיוב וכפייה.
רות הלפרין-קדרי: אין אפשרות של מעקב כזה.
רות הלפרין-קדרי: גם כאשר לוקחים בחשבון את סך כל פסקי הדין – 3500 – של כל לשון של גט, מחלקים את המספר הזה במתן הסנקציות שניתנות מידי שנה ויוצאים מתוך הנחה שסנקציות ניתנות רק בחיוב וכפייה, גם אז זה אומר שרק בשליש מהמקרים בתי הדין באמת מטילים סנקציות.
רות הלפרין-קדרי: זאת הראיה הגדולה לכך שהחוק באמת לא אפקטיבי.
רות הלפרין-קדרי: אם יהיה מנגנון שקורא אותם לסדר ומחייב אותם לדון מחדש תוך פרק זמן קצוב, זה כן יכניס אפקטיביות לחוק הזה.
שלמה דיכובסקי: אני לא יודע.
שלמה דיכובסקי: לא מנגנון של סרק אלא אמיתי.
שלמה דיכובסקי: אני לא יודע מספרים, אבל אני כן יודע שבכל אותם פסקי דין שניתן חיוב או כפייה לא היה מקרה אחד שהגט לא סודר ונמנעתי מלהטיל סנקציות מכל מיני סיבות.
שלמה דיכובסקי: נדמה לי שבלמעלה מ-90% מהמקרים הוטלו סנקציות.
שלמה דיכובסקי: אני לא חושב שבבתי דין אחרים הפערים הם גדולים כל כך.
רות הלפרין-קדרי: כבוד הרב לא ישב בכל.
שלמה דיכובסקי: ישבתי בערעורים.
שלמה דיכובסקי: הטלנו ולא חסנו על אנשים.
בת-שבע שרמן-שני: הנתונים בירושלים הם אחרים.
עתניאל שנלר: אני חושב שהפערים הרבה יותר קטנים מאשר ניכר בשיח.
עתניאל שנלר: כולם מסכימים שמדובר בשתי קטגוריות נפרדות: חיוב/כפייה מול מצווה והמלצה.
עתניאל שנלר: כולם מסכימים שניתן או צריך לקבוע מועד לסידור גט בין כך ובין כך.
עתניאל שנלר: כולם מסכימים שצריך להיות אלמנט של מעקב כזה או אחר.
עתניאל שנלר: הדבר היחיד שנתון במחלוקת הוא אם המעקב בהקשר של מצווה או המלצה יכלול גם אופציה ואפשרות לצווי הגבלה.
בת-שבע שרמן-שני: כפי שקיים בחוק.
עתניאל שנלר: אני חושש מדבר פשוט מאוד.
עתניאל שנלר: בית הדין הוא סוברני.
עתניאל שנלר: אנחנו כמחוקקים צריכים לבוא ולהגיד: בכל פסק דין, תהיה הלשון אשר תהא, יהיה קביעת מועד לסידור הגט: דיון לצווי הגבלה אחרי 30,45 יום כמו שאמרנו בחיוב וכפייה, דיון מעקב ו/או צווי הגבלה עד 120 יום בכל שאר הלשונות.
עתניאל שנלר: ובא לציון גואל.
עתניאל שנלר: אף פעם אי אפשר לכסות את החוק מכל הכיוונים.
דוד רותם: יש לי שאלה אליך, חבר הכנסת שנלר.
דוד רותם: בכל פסק דין, לא חשוב הנוסח, יקבעו מועד לגט.
קריאה: לא תמיד.
עתניאל שנלר: אם י ש מצווה.
דוד רותם: יקבעו תאריך לגט.
דוד רותם: אני מגיע לבית הדין עם בני זוג שרוצים מאוד להתגרש.
דוד רותם: תנו לי תאריך לגירושין.
דוד רותם: אומרים: רגע אחד, אדוני, בעוד חודש הכל מלא כי אתמול כתבנו כמה פסקי דין.
דוד רותם: אי אפשר לקבוע 100 תיקים לגירושין ביום אחד.
דוד רותם: יש גם כמות מסוימת שאפשר לקבוע.
עתניאל שנלר: לא הבנתי את השאלה.
בתיה כהנא-דרור: שיבטיחו הרשעות.
בתיה כהנא-דרור: שיאריכו את שעות העבודה.
דוד רותם: קודם בבתי המשפט.
בתיה כהנא-דרור: בוא לא נשווה בין בית הדין הגדול לבתי המשפט.
דוד רותם: קודם בבתי המשפט נאריך את המועד, אחר כך..
עתניאל שנלר: לא הבנתי מה אדוני שאל.
רות הלפרין-קדרי: שיוסיפו הרכבים לגירושין בלבד.
דוד רותם: רבותיי, מי יביא את התקציב?
דוד רותם: נמנה עוד דיינים לגירושין בלבד.
דוד רותם: אני מוכן לעשות את זה מחר בבוקר.
בתיה כהנא-דרור: בית הדין הגדול עובד מ-10:00 עד 14:00.
דוד מלכא: בבית הדין הגדול לא מסדרים תיקים.
דוד רותם: תפנו בבקשה לשר האוצר ולשר המשפטים.
דוד רותם: אני מוכן מחר בבוקר להוסיף תקנים לבתי הדין הרבניים.
בתיה כהנא-דרור: זה מספיק חשוב שיוסיפו תקנים.
דוד רותם: תביאו כסף.
עתניאל שנלר: אני לא הבנתי את העניין הזה.
דוד רותם: כל תיק ייקבע.
עתניאל שנלר: כל תיק שנגמר.
דוד רותם: 30 יום אחר כך..
עתניאל שנלר: לא אמרתי 30 יום.
עתניאל שנלר: אני אמרתי 30 יום?
עתניאל שנלר: חילקתי בין כפייה לכל השאר.
עתניאל שנלר: לגבי כפייה/חיוב 30 יום, 45 יום לית מאן דפליג.
עתניאל שנלר: הויכוח בשולחן עכשיו הוא לא בזה, הוא בכל שאר הלשונות.
עתניאל שנלר: בשאר הלשונות ייקבע מועד לסידור גט.
עתניאל שנלר: לא אמרתי מתי.
עתניאל שנלר: צריך להחליט כמה זמן אחר כך ומידי איזו תקופה יהיה דיון מעקב ו/או צווי הגבלה.
דוד רותם: זה לא מה שהארגונים אומרים.
עתניאל שנלר: זה מה שהתכוונתי לומר.
עתניאל שנלר: אם רוצה לתת להם 5 חודשים.
בתיה כהנא-דרור: החוק יצמצם את כמות הדיונים שבית הדין יידרש להם.
בתיה כהנא-דרור: זה יכול להיות במהלך שנים.
בתיה כהנא-דרור: אנחנו רוצים לקצוב את הזמן.
בתיה כהנא-דרור: ברגע שישתמשו בסנקציות זה יכול להיות מאוד אפקטיבי לגבי מתן גיטין, תיקים ייסגרו, יהיה פחות לחץ על בתי הדין ויהיו יותר אפשרויות לנהל את הדיונים האלה.
בתיה כהנא-דרור: זה בדיוק חלק ממטרות החוק כדי שהתיקים לא יימשכו במהלך שנים רבות.
עתניאל שנלר: אם בית הדין נתן ואמר שזו מצווה ואחרי 3 חודשים או 4 חודשים הוא מתכנס ואומר: למה לא עשיתם, אז הוא יהפוך אולי את ההחלטה לחיוב.
קריאה: וידון בצווי הגבלה.
עתניאל שנלר: ויוכל לדון בצווי הגבלה.
בת-שבע שרמן-שני: מה התחדש ב-3,4 חודשים האלה?
בת-שבע שרמן-שני: למה שהוא יהפוך את זה לחיוב?
אדי פרידמן: אנחנו גם לא בעד דיוני סרק, אבל אני לא חושב שעל זה מדובר.
אדי פרידמן: אדוני היושב ראש נגע קודם בביזיון בית משפט.
אדי פרידמן: במידה ובית הדין קבע בכל לשון שהצדדים אמורים לשקול או להגיע להסכם לגבי הגט ולא עשו את זה, אז יש מקום לדון בסנקציות במסגרת ביזיון ההחלטה, גם אם זה לא חיוב.
אדי פרידמן: יש חשיבות למסלול מסוים ששני הצדדים מבינים שהם עלולים לעמוד בפני סנקציה מסוימת אם לא יעמדו במסלול.
אדי פרידמן: הנקודה השנייה היא שהמסלול הזה חשוב גם לבתי הדין.
אדי פרידמן: למה?
אדי פרידמן: כי היו לי לפעמים מקרים שגם בית הדין קבע בלשון מחייבת על הצדדים להתגרש, אבל בדיון שנקבע למתן הגט העלו כל מיני טענות על סמכות או עניין אחר ובית הדין נסוג ואמר: הצדדים יתחילו לנהל מו"מ.
אדי פרידמן: זה אחרי שכבר קבעו שיש לחייב גט.
אדי פרידמן: זה דבר שאני חושב שהוא פסול, לכן ככל שיש לנו מועדים..
דוד רותם: זה לא פסול.
דוד רותם: בינתיים מה שקרה זה ביטלו את הגיור.
אדי פרידמן: זה לא בכולם.
אדי פרידמן: אם יש מסלול עם מועדים קבועים אני חושב שזה מכניס את בית הדין ואת הצדדים לכיוון הנכון.
קריאה: זה ימנע דיונים.
תמי סלע: אם הבנתי נכון ממה שנאמר פה בדיון, אז הדיונים שקובעים לסידור גט הם באמת לא החלק הבעייתי.
תמי סלע: גם בפסקי דין שבהם נאמר בלשון אחרת שעל הצדדים להתגרש, יש צדדים שאולי אחרי הדיון שהיה ובית הדין הפעיל את סמכותו ואמר את דברו.
תמי סלע: אחר כך בדיוני המעקב אפשר להגדיר בלשון אחרת.
תמי סלע: עדיין נראה לי שבסוג פסקי הדין שמדבר על הצדדים להתגרש, שראיתי שגם בכתיבה יש מחלוקות אם זה חיוב או לא חיוב אבל בוודאי זאת לשון שהיא לא לשון של המלצה, צריך ללכת דווקא במסלול דווקני כמו בפסקי דין של חיוב.
תמי סלע: חשוב לזכור שמדובר פה על פסקי דין שהם שונים במהות מפסקי דין רגילים של בתי משפט, שזה פסק דין שאחר כך צד יכול לבוא וללכת איתו להוצאה לפועל ולבצע אותו.
תמי סלע: כאן בעצם בית הדין אמר את דברו, אבל כדי שפסק הדין יבוצע הצדדים צריכים לנקוט פעולה.
תמי סלע: זה בעצם האינטרס של בית הדין שפסק הדין שלו יבוצע.
תמי סלע: הוא צריך לנהל את המעקב הזה כדי לראות שהצדדים אכן מבצעים את פסק הדין, אחרת מה באמת המשמעות.
דוד רותם: תציעי לנו נוסח.
שלמה דיכובסקי: אני חושב שההצעה של חבר הכנסת שנלר מאוד הגיונית.
שלמה דיכובסקי: אם המילה "מעקב" יכולה להיות גם "אתה תשופנו עקב" וגם "ידו אוחזת בעקב", אז בעצם יש לנו את הכל.
שלמה דיכובסקי: במסגרת מעקב הכל פתוח.
עתניאל שנלר: כולל האפשרות לתת צו הגבלה.
שלמה דיכובסקי: בית הדין יכול לעקוב אחרי הצדדים, הוא יכול לקיים "ואתה תשופנו עקב", הוא יכול לקיים "וידו אוחזת בעקב", הכל לפי הצורך, הכל פתוח.
שלמה דיכובסקי: אם נרחיב את המילה "מעקב" לכל הקונוטציות שיש לנו בספר בראשית, יצאנו ידי חובה.
בת-שבע שרמן-שני: כיוון שחבר הכנסת שנלר הציג את זה כעמדה מקובלת, אז אני אומרת שלדעת הארגון שאני מייצגת לא מקובלת ההפרדה בין חיוב לכפייה ללשון אחרת.
בת-שבע שרמן-שני: בעצם מה שאנחנו עושים פה זה שאנחנו באנו לתקן אבל באים לקלקל.
בת-שבע שרמן-שני: החוק מאפשר כיום לבית הדין - לא רק שהוא מאפשר, לפי ההערה כאן הוא מחייב - לדון בהגבלות 30 יום אחרי כל לשון.
בת-שבע שרמן-שני: אנחנו מאפשרים היום לבית הדין בהצעת החוק להאריך את זה.
בת-שבע שרמן-שני: הידיעות ההלכתיות שלי העלו שאלות, אבל אני חושבת שהידיעות שלי מפסקי הדין זה משהו שאני הוכחתי.
בת-שבע שרמן-שני: כיוון שדובר פה על מדיניות של בתי הדין הרבניים, אז אני יכולה לספר שלי אישית יש פסקי דין שבהם אני הצגתי שבית הדין קבע סנקציות גם כשלא היה חיוב.
בת-שבע שרמן-שני: רבנו תם, שעליו מתבסס, מדבר על "מאיס עלי".
בת-שבע שרמן-שני: ברוב בתי הדין בארץ לא מחייבים ב"מאיס עלי" ובכל זאת הסנקציות ניתנות וכו'.
בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שאנחנו עושים פה טעות בזה שאנחנו נכנעים למדיניות שאולי קיימת היום ברוב בתי הדין בארץ, לא בכולם.
בת-שבע שרמן-שני: אנחנו נכנעים למדיניות שאנחנו מקווים שתשתנה בבתי הדין על פי הרכב דיינים מסוים.
בת-שבע שרמן-שני: המציאות היא שהחוק כיום מאפשר סנקציות בכל לשון.
בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת שהמדרג הזה פוגע בנשים מסורבות גט.
בת-שבע שרמן-שני: הוא פוגע ביכולת של בית הדין, כפי שפרופ' הלפרין-קדרי אמרה, להשתמש באיום הזה של סנקציות גם במקרה של דרגה פחותה יותר.
בת-שבע שרמן-שני: אני חושבת – זאת בדרך כלל טעות שאני עושה, אבל אני חושבת שנעשית פה באופן גורף- שאנחנו מתייחסים לתיקי הגירושין כתיקי סרבנות.
בת-שבע שרמן-שני: ייתכן מאוד שבהרבה מאוד מהמקרים בעל שאחרי פסק דין של 3 עמודים שבית הדין קבע שעל הצדדים להתגרש – זה לא מאוד מקובל שפסקי הדין הם ארוכים כל כך - יגיע ליום סידור הגט וייתן את הגט.
בת-שבע שרמן-שני: זה לא אומר שהוא מיד יהפוך לסרבן.
עתניאל שנלר: את מציעה לא לדעת, לא לעשות שום דבר ולהשאיר את המצב כמו שהוא היום?
עתניאל שנלר: לא הבנתי.
בת-שבע שרמן-שני: כן.
בת-שבע שרמן-שני: לגבי הסעיף הזה אני חושבת שזאת טעות לגעת.
עתניאל שנלר: מה זה הסעיף הזה?
עתניאל שנלר: איזה סעיף לא?
בת-שבע שרמן-שני: סעיף 4(א) שקובע שלפי החוק הקיים בית הדין חייב לדון במתן ההגבלה תוך 30 יום ממתן פסק הדין בכל לשון שהיא.
בתיה כהנא-דרור: זה מיוזמת בית הדין, הוא לא יישאר כמו שהוא.
בת-שבע שרמן-שני: לא משנה.
בת-שבע שרמן-שני: את מוסיפה את יוזמת בית הדין.
בת-שבע שרמן-שני: אני אומרת שבית הדין לא ייזום.
בת-שבע שרמן-שני: ממילא זה יישאר.
בתיה כהנא-דרור: מדובר במעמד ההחלטה שנקבע את התאריך.
דוד מלכא: אני חושב שיש פה חוסר ידע.
דוד מלכא: ברוב המקרים של המלצה או מצווה הצדדים מקיימים דיון בענייני הרכוש.
דוד מלכא: אי אפשר לסדר גט כל זמן שאין הפרדה במגורים של בני הזוג.
דוד מלכא: זאת מציאות.
דוד מלכא: אי אפשר לקבוע תאריך לגט אם בית הדין לא יודע שאחד מהצדדים כבר שכר דירה ונמצא במקום אחר.
דוד מלכא: ההצעה כפי שהיא לא יכולה להתבצע כי יש דינאמיקה.
דוד מלכא: יש זוג שמקיים דיונים.
דוד מלכא: אני תיארתי מציאות של אנשים שאין להם רכוש.
דוד מלכא: אנשים שיש להם רכוש והדיונים מתקיימים בבית המשפט, ששם הדיונים לוקחים הרבה יותר זמן, אין איזה שהם תאריכי יעד שקובעים להם דיון פעם בשנה, הדיונים לא נגמרים והבעל או האישה אומרים: לא, עד שהדיונים ברכוש לא ייגמרו אנחנו לא רוצים שיסודר גט.
דוד מלכא: בית הדין..
בת-שבע שרמן-שני: בית הדין יקבע שעל הצדדים לסדר גט, יסודר הגט מיד לאחר שייפרדו.
בתיה כהנא-דרור: אבל הדינאמיקה הזאת קורת לפני החלטה להמלצה.
דוד מלכא: זאת המציאות העיקרית.
דוד מלכא: אלה רוב התיקים.
דוד מלכא: במקרים של חיוב וכפייה בית הדין קובע את הדיון.
דוד מלכא: המסגרת של ההצעה באה לתת כלים לבית הדין, לא להתערב בדין המהותי.
דוד מלכא: פה יש מה שכבודו התחיל בתחילת הישיבה.
דוד מלכא: יוזמת בית הדין לא יכולה להיות בעניין מהותי של ביצוע סנקציות.
דוד מלכא: ההלכה אומרת: "פתח פיך לאילם" כאשר בין אדם לא יודע לטעון.
דוד מלכא: הבסיס צריך להיות שצריכה להיות מוגשת בקשה.
דוד מלכא: החוק הקיים מדבר על בקשה שמוגשת.
דוד מלכא: אז בית הדין ידון.
דוד רותם: אני לא רוצה שתוגש בקשה.
דוד מלכא: בסדר.
דוד רותם: לא צריך בקשה.
דוד מלכא: אוקיי, קובעים מועד במקרים של חיוב וכפייה.
דוד מלכא: זה מה שההצעה באה לומר.
דוד מלכא: במקרים האחרים אין לזה.
דוד רותם: ההצעה באה לומר 2 דברים.
בת-שבע שרמן-שני: כתוב ידון בית הדין, לא בקשה.
דוד רותם: יש 2 אפשרויות.
דוד רותם: כאשר יש חיוב או כפייה בית הדין יקבע סידור גט בתוך 30 יום ויקבע דיון בסנקציות 15 יום אחר כך.
דוד רותם: אם בית הדין קובע מצווה, המלצה או כל לשון אחרת, אז הוא יקבע סידור גט בתוך 60 יום.
דוד מלכא: זה לא ביצועי.
דוד מלכא: אי אפשר לבצע את זה כי הצדדים גרים בבית.
תמי סלע: תוך חודשיים.
דוד רותם: אני לא מבין, תוך חודשיים אחד מהם יעזוב.
דוד מלכא: הם לא רוצים.
דוד מלכא: צריך למכור את הדירה, צריך למנות.
שלמה דיכובסקי: 90 יום, בסדר?
דוד מלכא: צריך למנות כונס נכסים.
דוד מלכא: אי אפשר.
דוד רותם: אם הם לא רוצים הם לא יבקשו.
דוד רותם: אתה אומר 90 יום?
עתניאל שנלר: 90 יום.
דוד רותם: בסדר גמור, 90 יום.
שלמה דיכובסקי: זה מספיק.
דוד רותם: בינתיים זה שרוצה להתגרש יעזור לשכור לו דירה.
עתניאל שנלר: ואם לא, בית הדין יהפוך את זה לחיוב או כפייה.
בת-שבע שרמן-שני: למה להפוך את זה לחיוב או כפייה?
בת-שבע שרמן-שני: איזה בסיס הלכתי יש להפוך את זה לחיוב או כפייה?
רות הלפרין-קדרי: 90 יום ולא סודר הגט?
דוד רותם: אם לא סודר הגט בעוד 90 יום, אז 30 יום אחר כך ייקבע דיון בהטלת סנקציות.
שלמה דיכובסקי: דיון מעקב שכולל הכל.
דוד רותם: דיון מעקב שכולל הטלת סנקציות.
רות הלפרין-קדרי: והחוק יאמר במפורש.
דוד רותם: יאמר במפורש שדיון מעקב.
דוד רותם: גם במקרה.
דוד מלכא: לבית הדין מגיעים אחרי 18 חודשים ואומרים: טוב, עצם הפירוד..
דוד רותם: הרב מלכא, אם בתי הדין היו מגיעים אחרי 18 חודש לסידור הגט אני מבטיח לרב שלא היה פה החוק הזה.
דוד מלכא: אני מזמין אותך לעשות מעקב.
דוד רותם: מעקב אחרי מה?
דוד מלכא: אחר המציאות.
דוד מלכא: מבחינת יחידת המחשוב.
דוד מלכא: תראה את הנתונים של התיקים.
דוד רותם: על גבי חרשו חורשים.
דוד רותם: זה היה מזמן.
דוד רותם: בינתיים זה השתנה.
תמי סלע: לגבי פסק דין שבו נאמר שעל הצדדים להתגרש?
דוד מלכא: ברוך ה', המערכת השתפרה.
תמי סלע: איך אתה רואה את זה?
תמי סלע: זאת בעצם שאלה.
שלמה דיכובסקי: "על" זאת לשון מאוד..
דוד רותם: על הצדדים להתגרש לא יעזור כלום.
דוד רותם: תמיד בית הדין כשהוא יגיע לדיון והוא יקבע את התאריך לסנקציות הוא יצטרך להחליט האם זה חיוב בגט או שזה לא חיוב בגט.
דוד רותם: אם הוא יגיע למסקנה שבמקרה הזה הוא לא רוצה להפעיל סנקציות, הוא יגיד שהנוסח הזה איננו נוסח שמחייב את הצדדים לגט.
דוד מלכא: ההצעה של הרב דיכובסקי הייתה – וזאת התוספת שהתווספה פה – במקרים של המלצה לקבוע דיון מעקב, לא לקבוע תאריך לגט.
דוד מלכא: אין בזה טעם.
דוד רותם: מה מפריע לך תאריך לגט?
שלמה דיכובסקי: יהיה תאריך של stand by.
דוד מלכא: זה יתפוס מקום ביומן.
דוד רותם: שיתפוס מקום ביומן.
דוד רותם: מכיוון שאתה אומר, הרב מלכא, שזה יהיה סתם דיון, אז מה שיקרה הוא שבתי הדין, שיהיו להם 10 דיונים כאלה שהם קבעו והם יודעים שלא יקרה כלום, יוכלו לקבוע עוד 10.
דוד מלכא: אי אפשר לדעת.
דוד רותם: מה זה אי אפשר לדעת?
דוד רותם: אתה אומר לי בביטחון מוחלט שלא יקרה כלום.
שלמה דיכובסקי: תראה, חברות התעופה גם הן..
דוד רותם: Over booking.
שלמה דיכובסקי: בדיוק.
שלמה דיכובסקי: יהיו בשבוע 10 ממתינים ב-stand by.
שלמה דיכובסקי: אפשר להסתדר.
פרץ סגל: ההצעה בנוסח שהציע חבר הכנסת אורלב עוקבת אחרי החוק הקיים.
פרץ סגל: יש שני נוסחים שעברו קריאה ראשונה.
דוד רותם: עוד לא הגעתי לנוסח של אורלב.
דוד רותם: עוד לא איחדתי אותם.
פרץ סגל: אם נדון בנפרד בנוסח של אורלב.
דוד רותם: זה ד.
פרץ סגל: בנוסח הזה יש גריעה מהמצב החוקי הקיים.
פרץ סגל: הנוסח הזה שאומר שאחרי 90 יום בית הדין יקיים דיון שבמסגרתו הוא יכול להטיל צו הגבלה, רצה הטיל , רצה לא הטיל, פירושו של דבר גריעה מהמצב החוקי הקיים.
דוד רותם: מה המצב החוקי הקיים?
פרץ סגל: המצב החוקי הקיים הוא שאין אבחנה בין חיוב למצווה.
פרץ סגל: לא מדובר פה רק לצאת ידי שמיים, אלא כשהמחוקק אמר שזה תוקף של פסק דין, פירושו של דבר שזה פסק דין.
פרץ סגל: פסק דין צריך לקיים.
פרץ סגל: מבחינה זו התוספת הזאת פוגעת במצב החוקי הקיים, לכן אמרתי שהנוסח של אורלב הוא נוסח שיכולים לתמוך בו בלב שלם.
דוד רותם: אני קודם כל לא חושב שצריך לתקן את החוק.
עתניאל שנלר: זה רק לגבי חיוב או כפייה.
דוד רותם: שנלר, לא צריך לתקן את החוק.
דוד רותם: המצב היום מצוין, אין צורך לתקן את החוק.
פרץ סגל: אפשר להוסיף את המעקב.
פרץ סגל: זה לא גורע.
דוד רותם: למה צריך מעקב?
דוד רותם: משרד המשפטים מפקח גם על בתי הדין.
דוד רותם: משרד המשפטים ידאג שיבצעו את החוק.
דוד מלכא: יש נציבות תלונות על השופטים והדיינים.
תמי סלע: יש מבקר המדינה.
תמי סלע: גם הוא אמר.
דוד רותם: יש מבקר מדינה, יש שר משפטים, יש משרד המשפטים, יש פרקליטות.
דוד רותם: תפקחו על בתי הדין ותדאגו שהם יבצעו את זה.
דוד רותם: למה צריך את החוק הזה בכלל?
פרץ סגל: ההצעה היא הצעת חוק פרטית, היא לא הצעת חוק.
דוד רותם: הממשלה תומכת.
דוד רותם: הממשלה צריכה לבוא ולומר.
פרץ סגל: הממשלה תמכה בסעיף שאמר שיהיה מעקב.
פרץ סגל: בזה הממשלה תמכה.
פרץ סגל: היא אמרה שהיא לא רוצה שהחוק יפגע במצב הקיים.
פרץ סגל: הצעת החוק בנוסח שחבר הכנסת אורלב הציע אכן איננה פוגעת במצב החוקי הקיים.