GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלומית שפינדל: אני מניחה שהטובין מוגדר באותו חוק ספציפי – טובין זה כל מצרך הדרוש לאדם או לבעל חיים, זה כמו שוק סיטונאי.
אפרת חקאק: אבל כתוב בסעיף שאדם לא יכול למכור דבר כזה, אלא בתוך השוק שאין לכם.
שלומית שפנדל: כרגע אין לי, אבל אני אומרת שעתיד לקום.
אפרת חקאק: אבל ברור לך שאנשים מוכרים דברים בכל מקום בעיר.
שלומית שפינדל: אנחנו לא משתמשים בחוק הזה היום, אין לנו.
שלומית שפינדל: כשיהיה, נתאים את מה שצריך.
אפרת חקאק: יפעת מבקשת להוריד את כל החלק הזה?
שלומית שפינדל: העירייה אומרת שאנחנו לא משתמשים כרגע בחוק העזר הזה, כי אין לנו כרגע שוק.
אפרת חקאק: יש סעיפים אחרים לטפל בדברים האלה - - -
אורי מקלב: יש חוק עזר על רוכלות?
אורי מקלב: אדם יכול למכור את מרכולתו, לשים ארגז ולמכור דברים?
שלומית שפנדל: לא, אין היום רוכלות באור יהודה.
אורי מקלב: אבל מחר אני אהיה רוכל.
שלומית שפינדל: לא תקבל.
אורי מקלב: הוא עומד ברחוב, איך תאכפו זאת עליו?
שלומית שפינדל: חוק רישוי עסקים.
אורי מקלב: חוק רישוי עסקים מונע רוכלות.
אפרת חקאק: אז נוריד את כל החלק הקשור לשווקים.
שלומית שפנדל: אל תורידי, מחר יהיה שוק.
אפרת חקאק: אז איך את רוצה לסייג?
שלומית שפינדל: את אמרת שזה רחב מדי, אז תציעי.
אפרת חקאק: אני לא יודעת למה את צריכה את הסעיף.
שלומית שפנדל: אני אומרת שכרגע אני לא זקוקה לסעיף.
שלומית שפנדל: כשיקום שוק, אני מניחה שנזדקק לסעיף ונעשה עליו אדפטציות לפי מה שיהיה רלוונטי, אבל אני לא רוצה להישאר כרגע בלי דבר.
שלומית שפנדל: אבל אני גם מצהירה שאנחנו לא משתמשים היום בחוק העזר הזה, כי כרגע אין שוק באור יהודה.
אפרת חקאק: לעניין סעיף 2, אנחנו יכולים לסייג את הסעיף "לא ימכור מוכר בשוק אלא לפי היתר", זה מקובל?
אפרת חקאק: במקום "לא ייכנס" – "לא ימכור".
שלומית שפנדל: בחוק יש הגדרה גם של טובין, אבל גם יש הגדרה של שוק.
שלומית שפנדל: שוק זה השטח בתחום המועצה, שיועד לשוק בתוכנית מתאר מקומית ובתוכנית מפורטת לפי פרק ג' לחוק התכנון והבנייה.
שלומית שפנדל: זה לא מדובר ברחבי העיר, זה בפירוש מתייחס לשטח של שוק על פי תוכנית.
אפרת חקאק: אבל מה זה "לא ייכנס...
אפרת חקאק: לשוק"?
אפרת חקאק: הוא פיסית לא ייכנס לשוק?
אפרת חקאק: הוא לא ימכור.
אפרת חקאק: אפשר להוסיף סייג "לא ימכור" או "לא יקים דוכן", משהו בסגנון הזה.
שלומית שפינדל: בסדר.
נטע שוורצמן: אבל כתוב מוכר בסעיף 2.
נטע שוורצמן: לא נכנס מוכר, לאיזה צורך הוא נכנס?
נטע שוורצמן: למכור.
אפרת חקאק: אז מישהו שאת יודעת שהוא מוכר לא יכול פיסית להיכנס לשוק?
נטע שוורצמן: כל עוד אין לו היתר.
אפרת חקאק: אז תכתבי שהוא לא ימכור.
נטע שורצמן: הוא נכנס בכובע של קונה, אם הוא נכנס לקנות.
אפרת חקאק: בסדר, אז פשוט צריך להבהיר את העניין, שמדובר במישהו שמוכר פיסית.
שלומית שפינדל: בסדר, אנחנו מדברים רק על מוכרים.
נטע שוורצמן: הוא נכנס בכובע של קונה, אם הוא נכנס לקנות.
אפרת חקאק: את סעיף 2 אפשר לסייג רק למישהו שמוכר באותו זמן.
שלומית שפינדל: בסדר, את יכולה לתקן את זה.
אורי מקלב: לצורך מכירה.
אפרת חקאק: אין לי מושג איך אתם רוצים לסייג את סעיף 8, אותו צריך למחוק.
אורי מקלב: וגם העלאת אש, אבל טוב, נשאיר את זה.
שלומית שפנדל: אם אפשר, בבקשה אל תמחקי את סעיף 8, רק תסייגי שלא ימכור אדם לפי חוק עזר זה.
יפעת רווה: אז מה זה אומר בעצם, מה העבירה?
אורי מקלב: זה לא רלוונטי היום.
אורי מקלב: יכול להיות שפעם כשהיה שוק וכשלא היה רישוי עסקים, הסעיף הזה היה מובן.
אורי מקלב: אני מניח שהסעיף הזה היה קיים כשלא היה רישוי עסקים והיה שוק, אז היו אומרים לאדם: המכירה שלך היא רק בשוק.
אורי מקלב: בשוק עצמו יש כללים, ומחוץ לשוק אין בכלל רשות מכירה, אבל היום רישוי עסקים מגן עליכם מפני כל הדברים האלה.
שלומית שפנדל: קיבלנו, בסדר.
אפרת חקאק: הבנתי שכל עניין גידור דוכנים – שמקובלת עליכם ההערה.
שלומית שפינדל: קיבלנו את ההערה.
אורי מקלב: תם ונשלם?
שלומית שפינדל: תם ונשלם.
אורי מקלב: אז אנחנו מאשרים את זה, ואנחנו מודים לכם.
שלומית שפינדל: אנחנו רק רוצים לדון בנושא הבא של מעבר מברירות קנס לברירות משפט.
שלומית שפינדל: את הנושא הבא של ברירת משפט.
אורי מקלב: אנחנו מאשרים גם את הנושא של ברירת משפט.
אורי מקלב: אני מבין שאפשר ללכת ישירות להוצאה לפועל, אם הוא לא הודיע שהוא רוצה משפט.
יפעת רווה: לא להוצאה לפועל - - -
שלומית שפנדל: הקנס הוא חלוט, ורק אם אתה רוצה, אתה פונה לבית המשפט, ואז אתה באמת חוסך הרבה זמן שיפוטי ודיוני גם שלנו וגם של בית המשפט.
אורי מקלב: בסדר גמור, אנחנו אישרנו גם את הנושא הזה.
אורי מקלב: אנחנו מודים לכם ודרישת שלום לראש העיר.
אורי מקלב: 5.
אורי מקלב: צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט - חוקי עזר לכפר סבא), התשע"א-2011
איתי קידר: אני התובע העירוני של עיריית כפר סבא.
איתי קידר: אנחנו באים כמו אור יהודה כדי לשנות את הסיווג מעבירות קנס לעבירות משפט.
אורי מקלב: רק אומר הערה לסדר, שאת הדיונים הקצרים צריך להביא ראשונים ואחרי זה את הדיונים הארוכים.
דורית ואג: נציג כפר סבא איחר ולא היה פה, אחרת היינו מקדימים אותו.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים אותו סעיף – אנחנו מבקשים ברירת בית משפט.
אורי מקלב: יש לציין כי כבר הגעתם כבר לוועדה.
מנחם בן טובים: לא הגענו לוועדה.
מנחם בן טובים: רצינו להגיע לוועדה, אבל היתה איזושהי בעיה במליאה, הם רצו קצת יותר פירוט מה זה המרת ברירות קנס לברירות משפט.
אורי מקלב: אחרי זה מועצת העיר החליטה על הכול, והכול אושר.
אורי מקלב: אין שום הערות?
מנחם בן טובים: אין שום הערות מבחינתנו, אנחנו רק מבקשים להמיר, לא משנים חוקים.
אורי מקלב: כן, מאה אחוז.
אורי מקלב: אנחנו בעד ומאשרים את זה פה אחד.
אורי מקלב: באותה הזדמנות שהגעת מדימונה עד לפה, אני מבין שיש לך עוד כמה דברים לעשות בירושלים.
אורי מקלב: אם לא, אנחנו יכולים להזמין אותך להיות אורח בישיבת המליאה, יש כמה שאילתות מעניינות, כמה חוקים.
אורי מקלב: אנחנו מזמינים אותך.
מנחם בן טובים: תודה רבה.
מנחם בן טובים: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון מס' ), התשע"א-2011 – מועצה אזורית בני שמעון
דורית ואג: מאחר שנציגי אלעד, הנושא הקצר, לא הגיעו בינתיים, אנחנו נעבור לבני שמעון.
יפעת רווה: אני יכולה להציג את אלעד לצורך העניין?
אורי מקלב: אם הם לא יגיעו עד סוף הדיון, אנחנו נאפשר לך להציג את זה.
יפעת רווה: כי זה אותו דבר.
אורי מקלב: אבל אם מישהו טרח והגיע לפה, נאפשר לו לדבר.
דורית ואג: מה זה טרח?
דורית ואג: הודיעו שמגיעים ראש העיר ומנכ"ל העירייה.
יפעת רווה: אני רק רוצה לוודא שלא תהיה עוד ישיבה בעניין.
אורי מקלב: אני גם חושב שבנושא הזה, כמו דימונה, לפעמים יכול למשל משרד הפנים לייצג אותם, כי אם הסעיף הוא סטנדרטי למה להם לבוא?
אורי מקלב: אדם לפעמים מגיע וזה יום עבודה, וחבל מאוד על כספי ציבור.
דורית ואג: אבל ככה הם יודעים שזה אושר, והם רודפים אחר כך את שר הפנים ואת שר המשפטים ועוזבים אותנו.
דורית ואג: הם הולכים ביד עם האישור מפה.
אורי מקלב: אני מבין שאור יהודה לא יכולים לשלוח מישהו אחר, הם צריכים לבוא לפה ולקבל החלטות.
יפעת רווה: אני חושבת שאין צורך להזמין את הרשויות המקומיות לצווי ברירות משפט, ממש חבל על הזמן.
אורי מקלב: הרי יהיו עוד רשויות שיגישו את זה.
דורית ואג: זה כבר מתחיל להצטבר.
אורי מקלב: אז אני חושב שצריך להגיד להן.
אורי מקלב: איזה יישובים נמצאים תחת מועצה מקומית בני שמעון?
אורית הלוי: קיבוצים - שובל, כרמים, משמר הנגב, חצרים, בית קמה; מושבים – ברוש, תדהר, תאשור; גבעות בר שזה יישוב קהילתי.
אורי מקלב: עוצם?
אורית הלוי: עוצם לא.
אורית הלוי: שטח השיפוט הוא מבית קמה בצפון של המועצה, חצרים זה הכי דרומה, המערבי זה המושבים ברוש, תדהר ותאשור, ומזרחי זה כרמים ומושב נבטים שלא הזכרתי קודם.
אפרת חקאק: היתה לי הערה כללית שהופיעה כמה פעמים.
אפרת חקאק: אני ראיתי שבחלק מהסעיפים החרגתם את ההרשאה לאחר ובחלקם לא, אז הערתי על כמה סעיפים.
אפרת חקאק: הבנתי שמקובל עליכם להוסיף את הסייג.
אפרת חקאק: רציתי לשאול גם את משרד המשפטים וגם את משרד הפנים, אם היה היגיון מלכתחילה בהפרדה הזאת, האם היתה סיבה למה לא הכנסתם את הסייג הזה, כי אתם בדרך כלל מוסיפים אותו.
יפעת רווה: נראה לנו שלא צריך להחריג את ההרשאה, יש דברים שיש היגיון גם באיסור של הרשאה לאחר, זה מאוד תלוי גם במידת השליטה של האדם.
אפרת חקאק: אבל בסעיפים שאני הוספתי, האם יש לכם סיבה להתנגד?
אורית הלוי: אולי בעניין בעלי חיים זה דווקא כן שייך, אם מישהו נותן לאחר לרעות.
יפעת רווה: דיברנו על זה בזמנו.
יפעת רווה: הרשאה לאחר זה עניין אקטיבי, זאת אומרת אם הוא מרשה במפורש - אבל זה באמת מאוד מאוד תלוי בעבירה.
אפרת חקאק: אז אתם רוצים להוסיף את כל הסייגים?
אורי מקלב: יש הבנה?
יפעת רווה: נראה לנו שברעיית בעלי חיים לא צריך להחריג את ההרשאה לאחר.
יפעת רווה: דווקא הרועה לא חייב להיות בעל העדר, הרבה פעמים יותר הגיוני להטיל אותה על הבעלים מאשר על אותו רועה מסכן, שיכול להיות איזה נער.
אורי מקלב: הרשאה לאחר זה אומר שלא בשליחותו, הוא פשוט נותן לו הרשאה כמו אריס על קרקע, אבל גם בעירייה יכול להיות שאנשים שוכרים שטח שהם מחזיקים.
אורי מקלב: הם לא רק עובדים יומיים בשכר, הם לא שכירים.
אורי מקלב: אני מבין שהרשאה לאחר פירושו גם שהוא יכול להיות שכיר, עובד של מישהו שעשה את העבירה, אז מי באמת חייב?
יפעת רווה: - - - אחר מטעמו – ובלבד שהאחר הוא מטעמו.
אורי מקלב: ובנהיגה?
יפעת רווה: בנהיגה זה ממש הרשאה לאחר, אני נותנת את הרכב שלי.
יפעת רווה: זה יותר פשוט להוכיח, אני אחראית למשל שהוא יהיה עם רישיון.
אורי מקלב: והוא צריך לנהוג כראוי.
יפעת רווה: כן, גם אם זה לא מטעמי, גם אם זה הבן שלי – אחר מטעמו.
אפרת חקאק: האם מקובל עליך לכתוב בסעיף 6(א) ו-(ב) "למעט הרשאה לאחר אלא אם כן הוא מטעמו"?
אורי מקלב: אני הבנתי, אתם רוצים את הניסוח הזה שזאת הרשאה לאחר - למעט, אבל אם זה מטעמו הוא כן מקבל.
אורי מקלב: את רוצה להחריג את זה בין מישהו שהוא ממש מטעמו לבין מי שקיבל הרשאה, כשההרשאה גם מעבירה אחריות, להבדיל "מטעמו".
יפעת רווה: "ובלבד שמלאו לרועה 16 שנים לפחות".
יפעת רווה: אם הרועה בן 14 - - -
אפרת חקאק: אז אני אמצא את הניסוח המדויק.
אורי מקלב: יש בשילוט בסעיף 2(א) הערה.
אפרת חקאק: בסעיף 2(א), לדעתי, אנחנו צריכים להחריג את הסיפה.
אפרת חקאק: אנחנו לא רוצים לתת קנס על אי-תשלום אגרה.
אורי מקלב: הסעיף של בני שמעון מאוד קצר בעניין הזה ומאוד ברור.
אורי מקלב: זה מחזק את מה שאמרנו בעניין של שילוט.
אורי מקלב: הסעיף פה נותן את האפשרות בסעיף אחד ולא בשני סעיפים ובזה זה נגמר.
אפרת חקאק: בסעיף 64 כן נוסיף "למעט הרשאה לאחר" באיסור השארת חפצים מיושנים.
אורי מקלב: רעש בלתי סביר בסעיף 80(א) – זה תנאי שלכם, כן?
אורי מקלב: בסדר, אני מבין שאין הערות.
אורי מקלב: אם כך, אנחנו מאשרים את חוק העזר, ויש גם פה ברירת משפט?
אורי מקלב: צו אחד.
אורי מקלב: אנחנו מאשרים את הצו.
אפרת חקאק: למה לא ביקשתם לעבור לברירת משפט?
אורית הלוי: התחלנו את התהליך הזה כבר לפני כשנה, אז העניין הזה של ברירת משפט עוד לא היה במודעות.
אורי מקלב: כמה פקחים יש לכם במועצת בני שמעון?
אורית הלוי: יש פקחית אחת.
אורי מקלב: בכל אופן יש לכם מאפיינים אחרים לגמרי מרשות עירונית.
אורי מקלב: זה גם מורגש פה וניכר פה, וזה ברור.
אורי מקלב: צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – חוקי עזר לאלעד), התשע"א-2011
אורי מקלב: בזכות אור יהודה לא איחרתם.
אורי מקלב: מה אתם מבקשים?
ניסים לוי: בחודש יוני הוועדה אישרה שורה של חוקי עזר.
ניסים לוי: במקביל ביקשנו גם ברירת משפט ולא קנס.
אורי מקלב: קודם כל, אנחנו מאשרים את זה, אם אין הערות.
אורי מקלב: רק רצינו להגיד שהזכרנו אתכם בוועדה.
אורי מקלב: למדנו משהו, הקשנו מחוק העזר שלכם, מההגדרה לאור יהודה לגבי המרחב הפרטי.
אורי מקלב: אתם אור לאחרים, אור ליהודה.
אורי מקלב: כל טוב.
אורי מקלב: הצבענו ואישרנו.
אורי מקלב: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.
אברהם מיכאלי: הנני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.
אברהם מיכאלי: היום י"ח בחשון, התשע"ב, 15 בנובמבר 2011.
אברהם מיכאלי: על סדר היום שני נושאים.
אברהם מיכאלי: הנושא הראשון הוא צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט - משקאות משכרים) (הוראת שעה), התשע"א-2011.
אברהם מיכאלי: אני מבין שהבקשה היא של משרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: כן בבקשה, משרד המשפטים.
אביטל בגין: בחודש מרץ אישרה ועדת הפנים והגנת הסביבה את צו רישוי עסקים, הקובע את העבירה לפי סעיף 2א(1) לחוק רישוי עסקים כעבירת קנס.
אביטל בגין: אנחנו מבקשים כעת לקבוע את העבירה כעבירה של ברירת משפט.
אביטל בגין: משום מה לא פורסם.
אברהם מיכאלי: את מרת על צו שנחתם באפריל.
אביטל בגין: הוועדה אישרה אותו במרץ, הוא נחתם באפריל והוא עוד לא פורסם.
אביטל בגין: כי חיכינו שהפרסום יהיה יחד, כדי שההפעלה שלו תהיה בדרך של ברירת משפט ולא בדרך - - -
אברהם מיכאלי: אבל הצו ההוא לא מופעל עדיין?
אברהם מיכאלי: בגלל שהוא לא פורסם הוא לא מופעל.
אברהם מיכאלי: זה הגיוני לעשות ככה?
אביטל בגין: לא הגיוני, אבל עדיף שזה יהיה ברירת משפט.
אברהם מיכאלי: אז הצו ההוא נחתם והוא לא בתוקף.
אביטל בגין: כן, הוא מחכה לזה.
אביטל בגין: לאחר שהצו הזה יאושר הפרסום יהיה במקביל.
אברהם מיכאלי: סתם, היגיון – אז למה אישרתם את הצו ההוא לפני חצי שנה?
אביטל בגין: אני לא יודעת פער הזמנים הזה.
אברהם מיכאלי: אם מלכתחילה הכוונה שלכם הייתה ברירת משפט, הצו ההוא היה מיותר.
אביטל בגין: הצו ההוא הכרחי בגלל הנוסח של חוק רישוי עסקים.
אברהם מיכאלי: אני מתכוון במובן של כניסת תוקף.
אביטל בגין: אין לי תשובה לזה.
אביטל בגין: זה נפל בין שתי הוועדות.
אביטל בגין: בינינו, אני לא יודעת מה קרה בזמן הזה.
אורי מקלב: והיום יש תוקף לצו?
אברהם מיכאלי: אין לו תוקף.
אורי מקלב: אנשים שקיבלו היום, נניח - - -
אברהם מיכאלי: לא קיבלו, אף אחד לא קיבל קנס.
אברהם מיכאלי: את יכולה לומר לי את זה באחריות, כן?
אברהם מיכאלי: אם הצו ההוא לא בתוקף, אז הוא בעצם לא נאכף בשום צורה.
אברהם מיכאלי: אותו קנס שנקבע בחוק – סכום נכבד מאוד - - -
אביטל בגין: 9,000 שקל.
אברהם מיכאלי: נכבד מאוד, לבעלי מכולת קטנים.
אברהם מיכאלי: אם הם מכרו כאלה רים, אז גם המשטרה לא אכפה את זה אני מתאר לעצמי.
אורי מקלב: האכיפה שכן נעשית היא על סכום הקנס הנמוך יותר?
אביטל בגין: 9,000 שקל זה סכום הקנס המינימלי.
אורי מקלב: אבל אנחנו הרי יודעים שהמשטרה כן אוכפת.
אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שהם אכפו, כי לא היה צו.
אורי מקלב: אנחנו קוראים מפעם לפעם - - -
אביטל בגין: יש להם סמכויות אחרות בקשר למשקאות משכרים, לא - - -
אברהם מיכאלי: לא לפי אותו חוק.
אורי מקלב: סגירת עסקים ועוד, אבל לא ברירת קנס.
אפרת חקאק: עד שזה לא יפורסם אין להם את האפשרות.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת מקלב, השאלה שלך במקומה כי כשחוקקנו את החוק ההוא - מתי החוק ההוא חוקק?
רעיה שטנר: לפני שנה וחצי, חוק רישוי עסקים קצת אחרי זה.
אברהם מיכאלי: גובה הקנס נקבע כבר בחוק ובעקבות זה הוצא הצו.
רעיה שטנר: נקבע שיש שם עבירת קנס ולאחר מכן היה דיון נוסף שבו הנציגה של משרד המשפטים – אני חושבת שזו הייתה יפעת רווה – הציגה את הנושא והתקבלה החלטה שזה יהיה גובה הקנס.
רעיה שטנר: אבל כבר היה אישור לזה בוועדה קודמת.
אברהם מיכאלי: אז היה אישור, ובעקבות זה הצו ההוא נחתם.
אברהם מיכאלי: בשביל זה אני שואל האם משטרת ישראל אכפה בכלל משהו על-פי הצו ההוא, כי הוא לא היה בתוקף.
אברהם מיכאלי: אם תפסתם משהו בתקופה ההיא, מי קיבל קנס?
אברהם מיכאלי: אני מקווה שאף אחד לא נענש בצורה לא חוקית.
אביטל בגין: חס וחלילה.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים לבדוק את הר הזה.
אורי מקלב: אנחנו מבקשים לבדוק האם נעשתה אכיפה עד עתה.
אברהם מיכאלי: ההיגיון שלי אומר שאף אחד לא עשה אכיפה על משהו שלא היה בתוקף.
אברהם מיכאלי: תבדקו שמישהו לא סובל כתוצאה מאיזו - לא אשתמש במילים בומבסטיות, אבל הייתה תקלה ולא הבנתי מה הייתה התקלה.
אברהם מיכאלי: היום מה שאנחנו דנים בו, אני מבין, זה משהו אחר.
אברהם מיכאלי: זה לא אישור הצו ההוא, הצו ההוא אושר וכל עוד לא פורסם הוא לא נכנס לתוקף אבל הוא הצו הוא כדת וכדין.
אברהם מיכאלי: עכשיו מדובר על הפיכת אותה עבירת הקנס לברירת משפט, נכון?
אברהם מיכאלי: יש למישהו הסתייגות?
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת מקלב, אנחנו מתבקשים לאשר.
אברהם מיכאלי: אנחנו מבינים מה המשמעות של ברירת משפט.
אורי מקלב: ברירת משפט זאת האפשרות למשטרה או שזו אפשרות גם לאותו אחד שקיבל את - - -?
אברהם מיכאלי: אותו אחד שקיבל, היום יש לו ברירת משפט אז הוא לא יוכל להגיד: לא שילמתי קנס אז תנו לי ללכת לבית המשפט.
אברהם מיכאלי: מלכתחילה יש לו כבר את ברירת המשפט.
אברהם מיכאלי: אם הוא מקבל קנס שצריך לשלם במועד מסוים והוא לא משלם, אפשר לאכוף נגדו הוצאה לפועל.
אורי מקלב: מיידית.
אורי מקלב: זאת אומרת, הוא מאבד את הזכות - -
אברהם מיכאלי: - - לבקש דיון, כי יש לו דיון עכשיו.
אברהם מיכאלי: הוא קיבל קנס – יש לו ברירת משפט, שילך משפט.
אברהם מיכאלי: זה לעומת ברירת קנס, שאז הוא מקבל קנס ואם הוא לא משלם הוא יכול ללכת לבית המשפט.
אפרת חקאק: בברירת משפט תמיד יש לו את הזכות לבקש להישפט.
אפרת חקאק: השאלה מה קורה אם הוא לא משלם ולא מבקש להישפט.
אפרת חקאק: בברירת משפט הם ילכו מיד לתהליכי גבייה ובברירת קנס חייבים להביא אותו קודם כול למשפט ואז הליכי גבייה.
אורי מקלב: זה מה שעשינו גם ברשויות המקומיות.
אפרת חקאק: כן, בדיוק.
אברהם מיכאלי: זה אותו מסלול שעשינו ברשויות מקומיות, נכון.
אברהם מיכאלי: מבחינת הוועדה יש הסתייגויות כלשהן להצעה הזאת?
אפרת חקאק: הצו ייכנס לתוקף רק ביום תחילתו של הצו השני.
אפרת חקאק: הם יפורסמו יחד, הצו השני ייכנס לתוקף 30 יום מיום פרסומו, אז שניהם ייכנסו לתוקף 30 יום אחרי הפרסום.
אברהם מיכאלי: אז הם צריכים להיכנס לתוקף אחד אחרי השני או שמותר שבאותו יום יאושרו שניהם?
אפרת חקאק: יאושרו יחד.
אברהם מיכאלי: אבל יש פה תרתי דסתרי, כי אחד משנה את השני.
אפרת חקאק: לא, כי הצו שאתה מאשר היום - -
אברהם מיכאלי: הצו של אפריל נכנס לתוקף - -
אפרת חקאק: - - 30 יום מיום פרסומו, והצו הזה נכנס לתוקף ביום תחילתו של הצו השני.
אפרת חקאק: אז באותו יום.
דורית ואג: הם יפרסמו אותם באותה חוברת וזה יהיה ברור מאוד.
אפרת חקאק: הם התחייבו לפרסם אותם באותה חוברת.
אברהם מיכאלי: אני מקווה שזה לא ייצור בלבול בציבור שאמור לקרוא את זה, שייראו פתאום שני צווים, שאחד משנה את השני.
אברהם מיכאלי: צריך לקרוא את הצו?
רפ"ק אבי קדוש: יש לי תשובה לגבי האכיפה.
רפ"ק אבי קדוש: נעשתה אכיפה, היו עשרות מתחילת השנה.
רפ"ק אבי קדוש: קנסות לא היו.
רפ"ק אבי קדוש: הייתה אכיפה של הצו הזה - - -
אברהם מיכאלי: של אותו צו?
רפ"ק אבי קדוש: בנושא סגירת מועדונים.
רפ"ק אבי קדוש: של אותו צו, כן.
אביטל בגין: סמכויות אחרות הופעלו ונעשתה אכיפה סביב כל הנושא של המשקאות המשכרים.
אביטל בגין: קנס לא הוטל על אף אחד.
אברהם מיכאלי: והצו ספציפית מר על קנס.
אברהם מיכאלי: אז בעצם אכפתם את החוק במסגרת סמכויות אחרות, שיש לכם כמשטרה, או גם לפני החוק?
אברהם מיכאלי: החוק ההוא הקנה גם את השעות.
אביטל בגין: האכיפה היא אחרי החוק של המשקאות המשכרים, בלי קשר לצו.
רעיה שטנר: החוק נקרא: המאבק בתופעת השכרות.
רעיה שטנר: זאת הוראת שעה לשלוש שנים.
אברהם מיכאלי: אז הצו ההוא לא מנע את אכיפת החוק.
רעיה שטנר: המשטרה, בכפוף לסמכויות שלה, שהיו מוקנות לה לפי דין וגם מכוח החוק.
אברהם מיכאלי: אתם אומרים שהצו ההוא, בגלל אותה תקלה שכרגע דיברנו עליה, לא נאכף אף פעם במובן של הטלת קנסות על מישהו לפי מה שמופיע בצו.
רעיה שטנר: לא.
רעיה שטנר: לא הייתה אפשרות מעשית.
אברהם מיכאלי: חשוב להבהיר לפרוטוקול שלא קרו פה תקלות.
דורית ואג: אין צורך לקרוא.
אברהם מיכאלי: אז אני מבקש להביא את זה לאישור.
אברהם מיכאלי: מי בעד צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט - משקאות משכרים) (הוראת שעה), התשע"א-2011?
אברהם מיכאלי: הצו אושר פה אחד.
אברהם מיכאלי: צו המיסוי על יבוא ויצוא (סיוע למדינות חוץ) (שינוי תוספת לחוק), התשע"א - 2011
אברהם מיכאלי: אנחנו עוברים לנושא השני: צו המיסוי על יבוא ויצוא (סיוע למדינות חוץ) (שינוי תוספת לחוק), התשע"א – 2011.
אברהם מיכאלי: זו בקשה של שר האוצר.
אברהם מיכאלי: אגב, בדיון הקודם לא ראיתי פה נציג משרד הפנים.
דורית ואג: הם נרשמו והודיעו שהם באים, אבל - - -
אברהם מיכאלי: אני מבקש, אם אפשר להוסיף לפרוטוקול, שחשוב היה שנציג המשפטים יהיה פה.
אברהם מיכאלי: הם לא הופיעו לוועדה וזה לא בסדר.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שיישלח מכתב לשר הפנים, שנציגם לא היה פה בדיון.
אברהם מיכאלי: זה צו שלהם, הם חתמו על הצו הקודם.
אברהם מיכאלי: בבקשה, אדוני, תסביר לנו קצת.
אברהם מיכאלי: איך זה שאתם מאשרים ר כזה?
אברהם מיכאלי: יש קשרים כלכליים עם הונג קונג כבר המון שנים.
מני הסה: כן, אבל הונג קונג עברה כל מיני תהליכים.
מני הסה: החלטת הממשלה בעניין הזה עברה בשנת 2009.
אברהם מיכאלי: לפני כן לא היה הסכם מכס עם הונג קונג?
מני הסה: היו הסכמים.
מני הסה: אני לא זוכר את כל ההיסטוריה, אבל על קצה המזלג, הונג קונג עברה תהליך היסטורי.
מני הסה: גם היום היא נמצאת באיזשהו מצב ביניים, בגלל זה אנחנו נמצאים כאן.
אברהם מיכאלי: זה כבר הרבה שנים.
אברהם מיכאלי: התהליך ההיסטורי הזה כבר התחיל לפני הרבה שנים.
מני הסה: נכון.
מני הסה: אנחנו מרים עכשיו על עניין ספציפי.
מני הסה: לא רק הסחר עם הונג קונג אלא מזכר הבנות, שמתייחס לשיתוף פעולה, לסיוע של מכס שלנו והמכס שלהם – מדובר על הסכם מכס.
מני הסה: המטרה היא שנוכל לסייע להם והם לנו באמצעות מידע.
מני הסה: כאמור, מדובר בסחר בין-לאומי, שיתוף הפעולה הוא הדדי, הוא מחויב.
מני הסה: אין לנו גישה ישירה ליבואנים ויצואנים שנמצאים שם, ולהיפך – להם כאן.
מני הסה: זה ר מאוד מקובל בין מדינות שונות.
אברהם מיכאלי: בגלל שזה מקובל התפלאתי.
אברהם מיכאלי: בתוספת אני רואה שלטייוואן יש הסכם לפני הונג קונג.
אברהם מיכאלי: זה קצת מפתיע אותנו, כי בוועדה הזאת דנו לא מזמן על הרחבה לגבי טייוואן, לגבי משהו שבא אחרי הונג קונג.
אברהם מיכאלי: לכן התפלאנו עכשיו שטייוואן השיגה אותם ולכן שאלתי איך זה קרה לכם.
מני הסה: אלה מקרים שונים, אבל אנחנו פועלים כל הזמן כדי לחתום עם כמה שיותר מדינות – במקרה זה נקרא לה גוף ולא מדינה.
מני הסה: לזה מתייחס 6א רבתי, שמר על סיוע בין מדינת ישראל לארגון בין-לאומי.
אברהם מיכאלי: מה אתה מתכוון 6א רבתי?
מני הסה: אנחנו מרים על חוק המיסוי.
מני הסה: אולי אתקן – ראיתי בשלט בחוץ וגם מה שציינת עכשיו - לא מדובר על צו אלא על תיקון לחוק.
אברהם מיכאלי: אתם הגשתם צו.
אפרת חקאק: זה צו שמשנה את התוספת.
מני הסה: הוא משנה את התוספת, כן.
אברהם מיכאלי: אם זה תיקון לחוק זה לא - - -
דורית ואג: הצו משנה את התוספת בחוק.
מני הסה: בדיוק.
אפרת חקאק: זה לא תיקון החוק, כי תיקון בחוק צריך להגיע - - -
מני הסה: בסדר גמור.
מני הסה: אני אומר, שלא יהיה ויכוח - - -
אברהם מיכאלי: תיקון בחוק זה הליך אחר, לא פה.
מני הסה: אני מניח שהמסמכים הומצאו, אבל אנחנו מחויבים במקרה הזה באישור לא רק של שר האוצר אלא גם של שר המשפטים ושל שר החוץ.
אפרת חקאק: בהסכמתם.
מני הסה: בהסכמתם, נכון.
אברהם מיכאלי: אני מבין שיש הסכמה של שר החוץ.
אפרת חקאק: אין צורך בהסכמת שר החוץ.
מני הסה: יש צורך.
מני הסה: תסתכלי בסעיף 6א(ב) – אישור שר המשפטים ושר החוץ ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
אפרת חקאק: מדובר לא רק בהסכם להעברת מידע.
אפרת חקאק: אפשר גם לאכוף את החוק.
מני הסה: נכון, זה הסכם של שיתוף פעולה.
מני הסה: אבל בסופו של ר הכול מבוסס על מידע.
מני הסה: אנחנו צריכים לקבל מהם איזשהו מידע ביחס ליבואן שנמצא כאן, ואז אנחנו מחילים את הדינים שלהם כאילו הם היו הדין הנוהג בישראל.
מני הסה: כמובן שמדובר על מערכת הסכמית בין-לאומית מקובלת.
מני הסה: מבחינת ההסכם, אין כאן משהו שחורג מגדר הרגיל.
מני הסה: הר היחיד החשוב כאן זה מעמדה של הונג קונג, שהיא מבחינתנו ארגון ולא מדינה לכשעצמה.
מני הסה: היום היא איזושהי נספחת של סין.
מני הסה: יש לה 50 שנה של grace.
מני הסה: אני לא יודע מה יוכרע בעתיד, אבל כרגע זה המצב שלה ולכן השתמשנו בסעיף 6א.
מני הסה: כאמור, זה אושר על-ידי הממשלה.
אברהם מיכאלי: אז ההליך שאתם באים לקיים פה הוא אחרי שהממשלה אישרה ואחרי שכבר חתמתם את ההסכם, אני מבין.
אברהם מיכאלי: אז ההסכם לא נכנס לתוקף אז שאנחנו מאשרים את זה בוועדת החוקה.
מני הסה: ההסכם עצמו הוא בתוקף.
אברהם מיכאלי: הוא בתוקף והוא מופעל?
מני הסה: הוא בתוקף.
מני הסה: הסכמים בין-לאומיים אני צריך ליישם בחקיקה הישראלית.
מני הסה: עד שאין לי הסכם אני לא יכול ליישם אותו.
אברהם מיכאלי: אז איך יכולתם להשתמש בהסכם אם לא קיבלתם תוקף?
מני הסה: להסכם עצמו יש תוקף.
מני הסה: אני לא יכול ליישם אותו עד שלא יישמתי אותו בחקיקה הישראלית, כמו כל הסכם בין-לאומי אחר.
אפרת חקאק: אז עד היום לא יישמתם את ההסכם הזה.
אברהם מיכאלי: בגלל שאנחנו דנים בצו רק היום.
אפרת חקאק: למה לקח כל כך הרבה זמן מאז החלטת הממשלה, מאז חתימת ההסכם?
דורית ואג: זה לא הרבה זמן, רק שנתיים.
מני הסה: אנחנו משתדלים כמיטב יכולתנו.
אברהם מיכאלי: אנחנו צריכים לקרוא את הצו?
אפרת חקאק: תוכל לתת דוגמה לפרוטוקול איך בדיוק תיישמו את הצו?
מני הסה: מבחינת ההליכים הפרוצדוראליים?
מני הסה: אני לא רוצה להטעות את הוועדה, אני לא מתעסק בדרך כלל בהליכים הפורמליים יותר של איך מוגשת בקשה וכו'.
מני הסה: אני מטפל בהליכי החקיקה.
מני הסה: כשמגיעות אליי שאלות אני מטפל, אבל אני באמת לא רוצה להטעות.
דורית ואג: אולי היה צריך הנה לבוא מישהו מהעוסקים בפועל.
אברהם מיכאלי: גם לא הגשתם לנו נוסח צו.
אפרת חקאק: הנה.
אברהם מיכאלי: זה חתום.
אברהם מיכאלי: הוא חתם לפני שהביא לנו לאישור?
דורית ואג: לפעמים הם עושים את זה.
דורית ואג: זה לא משנה.
מני הסה: גם אם חתם השר, זה לא מפורסם לפני שיש אישור.
אברהם מיכאלי: אז הצו הוא רק אחרי אישור שלנו היום.
מני הסה: כן.
אברהם מיכאלי: יש הסתייגויות כלשהן לגבי תוכן הבקשה?
אברהם מיכאלי: אז אנחנו מאשרים את בקשת שר האוצר לגבי צו המיסוי על יבוא ויצוא (סיוע למדינות חוץ) (שינוי תוספת לחוק), התשע"א-2011, לגבי ההסכם עם הונג קונג.
אברהם מיכאלי: היום י"ח בחשון התשע"ב, 15 בנובמבר 2011.
אברהם מיכאלי: על סדר היום שתי הצעות חוק: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון - איסור עיקול דמי ליווי), התשע"א-2011, של חבר הכנסת מאיר שטרית פ/2970/18, והצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון - איסור עיקול דמי ליווי), התשע"א-2011, פ/3178/18 של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברים.
אברהם מיכאלי: שני החוקים האלה מובאים לקריאה ראשונה.
אברהם מיכאלי: אני לא רואה פה את חבר הכנסת שטרית, אז חבר הכנסת חנין - - -
דב חנין: חבר הכנסת שטרית מתנצל, למרבית הצער הוא לא יכול להגיע לדיון.
דב חנין: שוחחתי אתו ותיאמנו מראש את הדברים בינינו, ואני גם מייצג אותו.
אברהם מיכאלי: בשמחה רבה.
אברהם מיכאלי: חבר הכנסת חנין, בבקשה.
אברהם מיכאלי: תציג לוועדה בכמה מילים את הצעת החוק.
דב חנין: הצעות החוק שלנו, פ/2970 ו-פ/3178, הן בעצם זהות במהותן.
דב חנין: הן עוסקות בסוג של סיוע בסיסי שניתן על-ידי משרד הרווחה לאדם בוגר בעל תעודת עיוור או לקוי ראייה.
דב חנין: זה סכום לא גדול, מדובר על כמה מאות שקלים.
דב חנין: זה נקרא "מענק דמי ליווי", שניתן לצורך ניידות והשתלבות בעבודה.
דב חנין: אנחנו מדברים על אוכלוסייה שהיא מאוד-מאוד פגיעה מבחינה חברתית וגם מבחינה כלכלית.
דב חנין: חלק גדול מהאנשים האלה, גם כאשר הם עובדים, נמצאים מתחת לקו העוני והם עלולים להגיע למצבים – וזה כנראה די שכיח – שבהם החשבונות שלהם מעוקלים על-ידי רשויות שונו בשל חובות לא משולמים.
דב חנין: המטרה שלנו היא לקבוע בהצעה שאם ישנו צו עיקול על רכושו של אדם עיוור או לקוי ראייה, לא ניתן יהיה לעקל את כספי דמי הליווי מחשבונו.
דב חנין: זה דומה לאיסור העיקול הקיים היום לגבי מענקי שכר דירה שמגיעים לחייבים ממשרד השיכון והבינוי, איסור עיקול מזונות שמגיעים לחייב וכדומה.
דב חנין: הרעיון הוא שדמי הליווי לא נועדו להשיג רווח כלכלי או הנאה, אלא בעצם נועדו לתת איזושהי עזרה, איזושהי תמיכה בסיסית, שמנסה במשהו להקל על אנשים שיכולתם להתנייד ולהתנהל באופן רגיל בחיים שלהם הרבה יותר מצומצמת בגלל בעיית הראייה הקשה שממנה הם סובלים.
אברהם מיכאלי: מה קורה עם אדם שלא זכאי או לא מקבל את דמי הליווי?
אברהם מיכאלי: במה זה מגביל אותו, לפי הנתונים שאני מבין שבדקת?
אברהם מיכאלי: זה מגביל אותו בתפקוד יומיומי?
אברהם מיכאלי: הוא לא יכול לצאת מהבית כתוצאה מכך או שהוא יכול לתפקד וזו מין תוספת עזרה?
אברהם מיכאלי: עוד מעט נדון פה בבקשה אחרת שתעלה פה, בעניין עיקול חריג.
דב חנין: אומר לך, אדוני, את דעתי.
דב חנין: אני רחוק מלהסתפק במה שיש לנו היום.