GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: יבוא בית הדין ויגיד: רבותיי, מאחר ויש פה פגיעה רצינית מאוד בבן אדם, אני מכניס אותו לכלא, יכול להיות שאחר כך החיוב בגט יבוטל ואז מה שיקרה זה שייקח לי שנים לקבל החלטה.
דוד מלכא: זה לא ייקח שנים, אבל זאת זכות בסיסית, זאת זכות יסוד של אדם לקבל את יומו בבית הדין ולברר את הערעור שלו ולא להתעכב.
דוד מלכא: אחרת הוא לא צריך ערכאת ערעור.
יצחק הרצוג: הבנתי.
יצחק הרצוג: אני מקבל.
דוד רותם: יש זכות בסיסית לבן אדם ויש גם זכות בסיסית של בתי הדין לכתוב פסקי דין.
דוד מלכא: כותבים.
דוד מלכא: יש היום 2 דיינים בבית הדין הגדול.
דוד מלכא: ועדת המינויים לא יושבת למנות דיינים.
עתניאל שנלר: החוק לא ייכנס לתוקף עד שלא ימנו דיינים.
דוד מלכא: גם כשיהיו 9 דיינים.
דוד מלכא: לא היה מדובר בלוח הזמנים הזה.
דוד מלכא: זה לעשות צחוק מהחוק.
דוד רותם: אפשר למנות מיד דיינים לבית הדין הרבני הגדול, השאלה את מי.
יצחק הרצוג: ולא לעשות מזה פוליטיקה.
דוד מלכא: זאת לא פוליטיקה, זאת המציאות.
יצחק הרצוג: אצלכם הכל מפלגות.
יצחק הרצוג: אין דבר יותר בעייתי מהמינויים לבית הדין הרבני.
יצחק הרצוג: זה הכל מפלגות.
דוד רותם: הרב מלכא, מה אתה דואג לבית הדין הרבני הגדול?
דוד מלכא: אני דואג למערכת.
דוד מלכא: באתי בשביל המערכת.
עתניאל שנלר: על פי התקנות אין קביעה של מספר מסוים לדיינים בבית הדין הגדול.
עתניאל שנלר: אפשר לשים שם גם 40 דיינים.
עתניאל שנלר: הנוהל היה בין 7,9 ל-12, תלוי לאיזו תקופה.
עתניאל שנלר: אם החוק הזה יגרום למצב שצריך להוסיף עוד 2 דיינים, ניקח מהאזורי, נשים עוד 2 דיינים בגדול.
עתניאל שנלר: אני בכל זאת מציע , אדוני יושב-ראש הוועדה, לשקול להעביר את זה מעבר ל-30 יום, אולי 45 יום, בשביל להראות את הרצון להתחשב..
יצחק הרצוג: זה לא מה שחשוב.
יצחק הרצוג: מה שחשוב זה הערעור.
דוד רותם: אתה מדבר על הערעור או על ההחלטה לגבי..?
יצחק הרצוג: את הערעור תשאיר 3 חודשים.
דוד רותם: 90 יום על הערעור, 30 יום על ההחלטה.
עתניאל שנלר: צודק.
יצחק הרצוג: דוד, אני תומך בך.
תמי סלע: אני עוברת לסעיף 4ב.
תמי סלע: פיקוח ומעקב.
דוד רותם: עכשיו הסעיף של אורלב.
תמי סלע: תוקם ותנוהל על ידי הנהלת בתי הדין הרבניים מערכת שתקיים, באופן יזום, פיקוח ומעקב אחר מתן פסק דין לגירושין ואחר קיום פסקי דין לגירושין שניתנו, לרבות מתן התרעות על פסקי דין לגירושין שאינם מקוימים במועדם, קביעת מועדים לדיונים במתן צווי הגבלה, מעקב אחר מתן צווי הגבלה לסוגיהם, ואחר ביצועם; פה יש תוספת, בעקבות הערה שקיבלתי, שאיסוף ועיבוד המידע ייעשה תוך התייחסות למין, בהתאם להוראות סעיף 6ג3 לחוק שיווין זכויות האישה, שגם היום מחייב מוסד ציבורי שאוסף מידע ומעבד אותו להתייחס למין בהרבה מאוד הקשרים.
תמי סלע: צריך להדגיש את העניין הזה בהקשר הזה, כי באמת לפי החוק יש הבדל בין צווי הגבלה שניתנים כנגד אישה.
יצחק הרצוג: הרב דיכובסקי, זה ריאלי?
שלמה דיכובסקי: ריאלי אם יהיה תקציב.
דוד רותם: אני רק לא מבין דבר אחד.
דוד רותם: אורלב התחייב פה.
דוד רותם: הוא הודיע בתחילת הישיבה שהוא מביא את הכסף.
דוד רותם: אורלב יש לי שאלה אליך.
דוד רותם: תגיד, למה אני צריך את הסעיף הזה בכלל?
דוד רותם: אני קבעתי קודם שהם חייבים לקבוע דיונים ולקבוע דיוני מעקב.
דוד רותם: מה איכפת לי איזו מערכת הם מנהלים את זה.
זבולון אורלב: מתוך ניסיון החיים, מתוך הבנת המצב או מתוך שיחות עם הדיינים והנהלת בתי הדין הקודמת, הגענו למסקנה שצריך להעמיד כלי לניהולי, ארגוני לרשות בתי הדין, שתהיה מערכת מסודרת.
שלמה דיכובסקי: דובר על לצבוע בצבע אדום.
דוד רותם: את מה לצבוע בצבע אדום?
שלמה דיכובסקי: את התיק הזה.
זבולון אורלב: כי בשגרת היום של בתי הדין אם הדבר הזה לא ייעשה.
זבולון אורלב: כדי לעזור לקיים את כל הסעיפים שקדמו.
דוד רותם: אני מנהל את משרדי בתי הדין, את הנהלת בתי הדין?
דוד רותם: אני מנהל להם את המערכות?
יצחק הרצוג: דוד, אף אחד לא ייתן לו את הכסף.
דוד רותם: לא יתנו לי כסף, אז.
אברהם מיכאלי: לא רק שלא ייתנו כסף.
זבולון אורלב: זאת הוצאה חד-פעמית.
יצחק הרצוג: לכן הוא חייב את זה בחוק, כי אחרת הילדים האלה באוצר לא יתנו.
יצחק הרצוג: זאת מערכת הכי מוגבלת שיש.
דוד רותם: רבותיי היקרים, שיהיה לכם ברור, אם לא יהיה לי כסף אני לא אטיל על מערכת בתי הדין היום בלי כסף את העניין הזה.
יצחק הרצוג: את זה אומר הרב דיכובסקי.
זבולון אורלב: אמרתי לך, דודו, שבהסכמים הקואליציוניים החלטנו להקצות את הכסף.
זבולון אורלב: אני הודעתי פה שאני אחראי להשיג את התקציב להנהלת בתי הדין.
אברהם מיכאלי: תעשה ונדבר.
אברהם מיכאלי: אני על קלדניות נלחם כבר שנתיים.
דוד רותם: סליחה, מיכאלי, אני לא מבין אותך.
דוד רותם: אורלב כשהוא מתחייב זה לא רק בגלל שהוא רוצה בסטטיסטיקה עוד חוק.
רות הלפרין-קדרי: אני רוצה רק לחזק את דברי חבר הכנסת אורלב.
רות הלפרין-קדרי: החלק הזה של ההצעה באמת בא בשיתוף פעולה שלנו במרכז רטמן עם חבר הכנסת אורלב.
רות הלפרין-קדרי: אני רוצה לחזור לדברים שאמרנו כבר מקודם.
רות הלפרין-קדרי: 4א היום, לכאורה, קובע.
דוד רותם: כל החוק הזה לא נכתב על ידי חברי הכנסת.
דוד רותם: החלק הראשון נכתב על ידי בתיה, החלק השני נכתב אצלכם, החלק השלישי אצל בת-שבע.
עתניאל שנלר: זה בסדר גמור.
עתניאל שנלר: כך צריך להיות.
רות הלפרין-קדרי: אנחנו חייבים להיות ריאלים.
רות הלפרין-קדרי: החוק היום, לכאורה, ממילא מטיל עליהם חובה לקיים דיון תוך 30 יום.
רות הלפרין-קדרי: גם אם נחוקק את כל החלק הראשון, בלי שיהיה כתוב במפורש שצריכה להיות מערכת מלווה, בלי להיכנס לפרטים.
רות הלפרין-קדרי: במקור הצענו הצעה מאוד מאוד מפורטת.
דוד רותם: לא כתוב פה שזאת מערכת ממוחשבת, אתם יודעים.
רות הלפרין-קדרי: גם לא ממוחשבת.
דוד רותם: אתם יודעים איך עובדת המערכת?
דוד רותם: אני זוכר את המחברות האלו עם הכריכה הקשה שכשהיינו פותחים תיק בבית הדין היו רושמים בכתב יד: פלוני נגד אלמוני, מס' התיק ומסמנים.
תמי סלע: אבל היום יש מחשבים.
רות הלפרין-קדרי: יהיה מישהו שהתפקיד שלו יהיה להקפיץ את התיקים האלה למעלה, בין אם זה במחשב, בין אם זה באמצעות אדם.
יצחק הרצוג: מה קורה עם יחידות הסיוע?
יצחק הרצוג: זה מתקדם סוף סוף?
יצחק הרצוג: רק בחוק.
יצחק הרצוג: תמיד מערכת בתי הדין הרבניים היא הכי נדחית לצד.
יצחק הרצוג: אם אתה רוצה שיפור שירות, זה שיפור שירות.
דוד רותם: אני מאשר את הסעיף הזה, חבר הכנסת אורלב, רק אחרי ההתחייבות שלך שאתה מביא כספים קואליציוניים.
דוד רותם: זה בין 600 ל-800 אלף שקל המערכת הזאת.
דוד רותם: יפעילו את זה רק אחרי שתביא את הכסף.
זבולון אורלב: רוב הכסף זה חד-פעמי.
זבולון אורלב: אני מדגיש שזה יהיה בשנת התקציב 2012.
דוד רותם: אין שום בעיה, רק שיהיה ברור שאני מכניס פה סעיף שייכנס לתוקף ב-2012.
זבולון אורלב: אין בעיה, תחליט שזה ייכנס לתוקף.
דוד רותם: הסעיף הזה ייכנס ב-2012.
עתניאל שנלר: הסעיף הזה.
דוד מלכא: מטרתו של הסעיף הזה הייתה לפקח על התיקים של הסירוב.
דוד מלכא: הכניסו פה גם פיקוח ומעקב על מתן פסקי דין לגירושין.
דוד מלכא: זה כולל את כל הלשונות.
דוד רותם: יש את מנהל בתי הדין שיגיד שהמערכת לא יכולה לעמוד בזה.
דוד רותם: הרב מלכא, למה אתה מנהל את בתי הדין?
דוד רותם: הוא מנהל את בתי הדין.
דוד מלכא: אני לא מנהל את בתי הדין, אני מכיר את המציאות.
דוד רותם: והרב דיכובסקי לא מכיר?
דוד מלכא: לא אמרתי שהוא לא.
דוד מלכא: הרב מסכים איתי?
זבולון אורלב: אם יש כבר מערכת, מה הבעיה?
דוד מלכא: אתה רוצה לעקוב אחרי מתן פסקי דין לגירושין?
דוד מלכא: בקשה, שיעשו את זה בכל המערכת המשפטית.
דוד מלכא: אני לא מבין את זה.
זבולון אורלב: מה אתה מסתכל על כל המערכת המשפטית?
דוד רותם: מה זה מעניין אותך?
דוד רותם: מה אתה רוצה שאני אעשה בכל המערכת המשפטית?
דוד מלכא: יש פה איזו שהיא מגמה בחוק שכביכול אין אמון במערכת בתי הדין.
דוד מלכא: גדול עומד על גביו כאילו בית הדין זה איזה שהוא ייצור קטן שלא יודע לעבוד.
דוד מלכא: זה לא מכובד.
דוד רותם: מה אתה רוצה שנעשה?
זבולון אורלב: אני רוצה לעזור לכם.
זבולון אורלב: אני רוצה להסיר ביקורות ציבוריות.
זבולון אורלב: אני רוצה שתהיו חביבים על הקהל.
זבולון אורלב: אני נשלחתי לכנסת כדי לאהב את דעת התורה על עם ישראל כולו.
זבולון אורלב: זה מה שאני רוצה לעשות.
דוד מלכא: אתה תשמש יעד לכל מי שרוצה להלחם במערכת.
דוד מלכא: זה מה שעושים פה.
זבולון אורלב: ככה ימשיכו הטענות של סחבת.
דוד מלכא: חבר הכנסת רותם אמר שאת ההצעה הזאת החרימו 3 ארגוני נשים.
דוד מלכא: יש מגמה, יש מגמתיות.
דוד רותם: מה המגמתיות?
דוד מלכא: יש פה נקודה יסודית מהותית אחת מבחינת המהות של החוק שאומרת שבית הדין לא יכול ליזום סנקציות בעצמו.
דוד מלכא: החוק הזה שזור מתחילתו ועד סופו עם הרעיון הזה שבית הדין יוזם והוא יקבע עוד 30 יום להחמיר את הסנקציות.
דוד רותם: את זה אני כבר עברתי.
דוד רותם: אני נמצא עכשיו בשאלת המעקב.
דוד רותם: אתה לא תחזור על כל הדיון מחדש.
דוד רותם: השאלה אם לא צריך להיות כתוב פה: באופן יזום פיקוח ומעקב אחרי קיום פסקי דין לגירושין, לא מתן?
שלמ דיכובסקי: חלק מפסקי הדין אלה פסקי דין בהסכמה.
שלמ דיכובסקי: היו"ר דוד רותם: על בתי הדין שלא נותנים פסקי דין לגירושין אני לא רוצה לעקוב.
שלמ דיכובסקי: אני מדבר על קיום פסקי דין לחיוב.
תמי סלע: זה בעצם דוח מעקב אחר קיום פסקי דין, לא אחרי מתן פסקי דין.
דוד רותם: זה חוק שעוסק בסנקציות.
תמי סלע: תיקון אחד שלא מופיע פה והעירו לי בהערות זה בסעיף 6, שמדבר על כפייה למתן חלוצה.
תמי סלע: הסעיף מפנה להוראות סעיפים 2,3 ו-4 שיחולו.
תמי סלע: זה הסעיפים של צווי ההגבלה.
תמי סלע: בעצם עכשיו יש סעיף 3א.
דוד רותם: זה יחול על אותם סעיפים.
תמי סלע: צריך פשוט להכניס את 3א, 4א ואת סעיף 1 שהוא מחוץ לחוק, הוא בתיקון עצמו, שזה סעיף מעקב של ועדת חוקה: במהלך תקופה של 5 שנים, שתחילתה ביום תחילתו של חוק זה, ידווחו שר המשפטים והנהלת בתי הדין הרבניים לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת אחת לשנה על קיום פסקי דין לגירושין, על מתן צווי הגבלה ועל ביצועם.
דוד רותם: אחת לשנה בחודש ינואר.
עתניאל שנלר: 5 שנים מיום הפעלת המערכת.
יצחק הרצוג: זה משנה איזה חודש?
דוד רותם: אחת לשנה אני מקבל פעם אחת בינואר, אחר כך אני מקבל בדצמבר של שנה אחרי זה.
יצחק הרצוג: זה כמו כל.
תמי סלע: אפשר מ- 1 בינואר 2013.
דוד רותם: הוא לא יביא להם את הכסף בינואר.
דוד רותם: ממועד הקמת מערכת הפיקוח.
תמי סלע: מערכת המעקב כאמור בסעיף 4ב.
דורית ואג: ינואר זה לא טוב.
דורית ואג: צריך לתת להם זמן לסגור את השנה ולחשב.
דורית ואג: הייתי עושה ב-1 במאי או באפריל.
דוד רותם: בסעיף 4ב צריך לכתוב שסעיף זה ייכנס לתוקף.
תמי סלע: בתחילת 2012.
תמי סלע: צריכה להיות החלטה שזה הולך לאישור ועדה.
דוד רותם: אנחנו מאחדים את התיקים.
דוד רותם: מי בעד האיחוד?
אברהם מיכאלי: אני נגד הכל היום.
אברהם מיכאלי: אני מבקש לפני כן התייעצות.
פרץ סגל: לעניין הנוסח של הסעיף של ה-90 יום אני אשמח אם אפשר יהיה לקרוא אותו.
פרץ סגל: את הנוסח לא ראינו מול העיניים, רק בעל-פה, אלא אם כן את הנוסח.
דוד רותם: את הנוסח צריך לנסח עם הנסח.
פרץ סגל: אני אשמח לשמוע את הנוסח.
תמי סלע: הנוסח הוא: ניתן פסק דין הכופה או מחייב את הצדדים להתגרש, יקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט לא יאוחר מ-30 ימים מיום מתן פסק הדין; ניתן פסק דין הקובע כי על הצדדים להתגרש בלשון אחרת, יקבע בית הדין הרבני מועד לסידור גט לא יאוחר מ-90 ימים מיום מתן פסק הדין.
תמי סלע: לא סודר הגט – פה אני אצטרך לעשות את האבחנה, אבל אם זה פסק דין של חיוב או כפייה יתקיים דיון במתן.
בת-שבע שרמן-שני: את זה אמרנו שיש ב-ד, רק צריך להגיד שבאותו דיון יהיה גם הדיון בסנקציות.
פרץ סגל: לא צריך.
תמי סלע: עכשיו אני אומרת: לא סודר הגט, יתקיים באותו מועד דיון במתן צווי הגבלה, אם זה חיוב או כפייה, או דיון מעקב שבמהלכו רשאי בית הדין גם ליתן צווי הגבלה, אם זה לשון אחרת.
פרץ סגל: אני לא רואה סיבה להבחין.
פרץ סגל: הנוסח הזה הוא נוסח שפוגע בחוק הקיים.
פרץ סגל: אני מציע להשוות כך שהנוסח יהיה אותו דבר.
פרץ סגל: אני הבנתי שהנוסח הוא אותו דבר, רק התקופה ניתנת יותר מוקדם.
פרץ סגל: התוצאה צריכה להיות אותו דבר.
תמי סלע: דיברו פעם על זה שלשון אחרת לא אומרים ידון במתן צו הגבלה, אלא יקיים דיון מעקב שבמהלכו הוא רשאי.
פרץ סגל: על הנוסח הזה אני אגיש הסתייגות של שר המשפטים.
פרץ סגל: אני רוצה שיהיה אותו נוסח, שלא תהיה אבחנה.
דוד רותם: תגיש הסתייגות של שר המשפטים.
בת-שבע שרמן-שני: למה צריך לנסח?
בת-שבע שרמן-שני: נפנה לסעיף ד וגמרנו.
פרץ סגל: התנאי שלנו היה שלא נפגע במצב החוקי הקיים.
פרץ סגל: אני חושב שהנוסח הזה שאומר שבמקום לדון בצווי הגבלה הוא ידון במעקב פוגע בחוק.
דוד רותם: במעקב שבו אפשר.
תמי סלע: ההסתייגות, אם אני מבינה נכון.
קריאה: יש את חוק הפרשנות.
קריאה: ואם תוקן, צריך להבין מה התיקון.
קריאה: זה תיקון שהוא מרע.
קריאה: זאת הפרשנות.
תמי סלע: ההסתייגות אומרת שלגבי לשון אחרת אם לא סודר הגט הוא ידון במתן צו הגבלה.
תמי סלע: לא כמו שאמרנו דיון מעקב שבמהלכו הוא רשאי גם לתת צו הגבלה.
בת-שבע שרמן-שני: לפי סעיף ד הוא חייב לעשות מעקב בהמשך.
תמי סלע: אני צריכה לקבל מכתב של שר המשפטים.
דוד רותם: מתי אתה מביא לי את ההסתייגות?
פרץ סגל: אני אפנה לשר המשפטים שיגיש את ההסתייגות.
פרץ סגל: השינוי הזה הוא שינוי מהתמיכה של ועדת שרים לחקיקה.
דוד רותם: אתה יודע כמה ועדת שרים לענייני חקיקה מחייבת אותי.
פרץ סגל: אני לא אמרתי.
פרץ סגל: אמרתי שאותנו היא מחייבת.
פרץ סגל: זאת הייתה ההסכמה.
פרץ סגל: ההסכמה הייתה שלא תהיה גריעה מהחוק הקיים.
פרץ סגל: נעשתה פה גריעה מהחוק הקיים.
דוד רותם: שר המשפטים יגיש הסתייגות.
דוד רותם: נפיל לו את ההסתייגות במליאה.
פרץ סגל: הנוסח של חבר הכנסת אורלב הוא נוסח שלא פגע בחוק הקיים.
פרץ סגל: הנוסח שסוכם עכשיו הוא נוסח שפוגע בחוק הקיים.
פרץ סגל: היום החוק מחייב גם אם בית הדין אמר על הצדדים להתגרש, מצווה על הצדדים להתגרש.
פרץ סגל: היום החוק אומר שבית הדין חייב לדון בצו הגבלה.
פרץ סגל: הנוסח הזה אומר שבית הדין רשאי לדון בצו הגבלה.
פרץ סגל: רוצה ידון, לא רוצה לא ידון.
פרץ סגל: הוא יכול לקבוע ישיבות מעקב ולא לדון בצווי ההגבלה.
עתניאל שנלר: תגיש הסתייגות כך שיהיה כתוב לא רשאי אלא חייב.
פרץ סגל: זה בניגוד למה שסוכם עם ועדת השרים לחקיקה.
פרץ סגל: סוכם שלא ייפגע החוק הקיים.
פרץ סגל: הנוסח הזה פוגע בחוק הקיים.
אברהם מיכאלי: תשאיר את נקודות המחלוקת להסתייגות.
דוד רותם: אני לא יודע מה הנקודות ששנויות במחלוקת.
אברהם מיכאלי: יש הרבה נקודות.
יצחק הרצוג: מה אתה אומר לגבי ההערה של פרץ?
דוד רותם: אני נגד ההסתייגות הזאת, ששר המשפטים יגיש אותה.
יצחק הרצוג: האם אתה חושב שבזה אתה מחליש את הסמכות?
יצחק הרצוג: למה זה טוב?
דוד רותם: אני לא חושב שזה טוב.
דוד רותם: אני חושב שאם נקבל את מה שאומר פרץ לא יקרה כלום.
פרץ סגל: זה המצב החוקי היום.
דוד רותם: זה המצב החוקי היום כי לא מקיימים אותו.
דוד רותם: לא קורה היום כלום.
פרץ סגל: הנוסח הזה לא יתקן אותו.
יצחק הרצוג: מה זה טוב שהחלשנו את החוק הקיים?
דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של השר, ירים את ידו?
דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 4 ההסתייגות נפלה
אברהם מיכאלי: אני הולך לבקש רוויזיה.
אברהם מיכאלי: בזמן הזה של הרוויזיה אני כן רוצה.
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי, אנחנו נצביע.
דוד רותם: אתה תבקש רוויזיה, נקיים דיון לגבי הרוויזיה שלך.
דוד רותם: אם היא תתקבל, נצטרך לדון עוד פעם בחוק ואז תסתייג.
זבולון אורלב: ואם היא לא תתקבל?
אברהם מיכאלי: הסתייגות אחת עקרונית.
אברהם מיכאלי: אני מבין מרוח הדברים פה שבתי הדין יהיו היוזמים של אותם דיונים או אותם צווי הגבלה.
דוד רותם: הם לא יהיו היוזמים, הם יקבעו תאריכים.
דוד רותם: החוק מחייב אותם לקביעת תאריכים.
יצחק הרצוג: תקרא את החוק.
יצחק הרצוג: לא כתוב דבר כזה.
דוד רותם: בסעיף 1 המילה "מיוזמתו" יורדת.
דוד רותם: חבר הכנסת מיכאלי אומר שבכל מקום שכתוב שבית הדין יקבע תאריך וכו' וכו' זה יהיה לפי בקשה.
דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת מיכאלי?
דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד - 1 נגד – 4 ההסתייגות נפלה
עתניאל שנלר: האם בלשון אחרת כתוב שהדיון.
עתניאל שנלר: .?
תמי סלע: מעקב שבמהלכו הוא רשאי להטיל.
בתיה כהנא דרור: למה את לא משאירה את זה בדיוק באותו נוסח?
דוד רותם: גמרנו עם הויכוח הזה.
דוד רותם: אני מצביע על החוק לשנייה ושלישית.
דורית ואג: אנחנו מזכירים שהוועדה החליטה למזג בכפוף לאישור ועדת הכנסת.
דוד רותם: מי בעד הצעת החוק כפי שקראנו אותה, נא להרים את היד?
דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – 4 נגד – 1 החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית
דורית ואג: בכפוף לאישור ועדת הכנסת למיזוג.
אברהם מיכאלי: אני מבקש רוויזיה.
דוד רותם: שלום, רבותיי.
דוד רותם: על סדר היום "הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 35) (ביצוע פסק דין לפינוי מושכר), התשע"א-2011".
דוד רותם: משרד המשפטים, מי רוצה להציג את החוק?
ענת ליברמן: אני אציג את התיקון המוצע.
ענת ליברמן: מדובר בהצעת חוק שמכוונת להסדיר את ביצועו של פינוי נכס מושכר.
ענת ליברמן: נכון להיום, מי שיש בידיו פסק דין לפינוי מושכר נאלץ להמתין זמן רב עד לביצוע הפינוי בפועל, וזאת בשל זמנים ומועדים הקבועים בחוק ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: מדובר באנשים שהשכירו נכסים שלהם, והשוכרים מסרבים להתפנות.
ענת ליברמן: המשכירים נאלצים להשקיע זמן רב ואנרגיה בבית המשפט כדי לקבל פסק דין לפינוי המושכר, אך גם בזה לא מסתיימות התלאות שלהם כיוון שאז בהוצאה לפועל נדרש זמן רב נוסף עד לביצוע הפינוי בפועל.
ענת ליברמן: כמובן, במהלך הזמן הזה נגרם לבעלי הדירה נזק ממוני רב, והנזק רק מחמיר כיוון שהם לא יכולים להשכיר את הדירה לשוכר אחר.
דוד רותם: למה בהוצאה לפועל זה גם לוקח להם זמן?
ענת ליברמן: אמרתי – ישנם זמנים הקבועים בחוק ההוצאה לפועל, שמיד גם אפרט מהם.
ענת ליברמן: עד פתיחת התיק יש 30 ימים, ולאחר מכן יש המצאת אזהרה עוד 21 ימים עד שהיא מומצאת.
ענת ליברמן: לפעמים זה יכול לקחת אפילו חצי שנה.
ענת ליברמן: לאחר מכן יש גם הודעת פינוי ועוד 21 ימים עד שמתאפשר הפינוי בפועל.
ענת ליברמן: גם אז הפינוי הרבה פעמים נדחה.
ענת ליברמן: לא כיוונתי להגיע לזה כבר בשלב הזה של דבריי, אבל אנחנו הוצאנו גם נתונים של תיקים שמתבצעים בהם לא פחות מ-40 ניסיונות לפנות את הנכס.
ענת ליברמן: בהקשר הזה חשוב להגיד שגם בבתי המשפט נתנו את הדעת למצוקה הזאת של הסוחרים וניסו – וגם הצליחו – לתקן את תקנות סדר הדין האזרחי ולקבוע הליך מזורז להגשת תביעה ולבירור תביעה שעניינה פינוי מושכר.
ענת ליברמן: את המהלך הזה אנחנו רוצים להמשיך הלאה גם לגבי ההוצאה לפועל, כך שלא רק ההליך בבית המשפט יהיה הליך מזורז יחסית, אלא גם בהוצאה לפועל נאפשר את פינוי הנכס מוקדם ככל האפשר.
ענת ליברמן: אז אותה הקבוצה שלגביה נקבע ההסדר בתקנות סדר הדין האזרחי גם תזכה לאיזושהי העדפה אצלנו.
ענת ליברמן: בקצרה אני יכולה להגיד, ולפני שאנחנו נדבר על כל אחד מהסעיפים, כמו שאמרתי, בהוצאה לפועל החוק עצמו קובע מניין זמנים מאוד ארוך עד שאפשר להגיע לפינוי בפועל.
ענת ליברמן: כך לדוגמה, אם בית המשפט לא קבע מועד לביצוע פסק הדין לפינוי הזוכה צריך להמתין 30 יום בטרם הוא יוכל להגיע ולפתוח את התיק בהוצאה לפועל.
ענת ליברמן: אחרי שהוא פתח את התיק בהוצאה לפועל הוא צריך להמציא את האזהרה לחייב; האזהרה הזאת בעצם נותנת לחייב עוד 20 ימים אחרי שהיא הומצאה להתפנות מרצונו מהנכס.
ענת ליברמן: אם הוא לא עמד ב-20 ימים האלה צריך הזוכה להגיע פעם נוספת לרשם ולבקש את הפינוי בפועל.
ענת ליברמן: אז מומצאת הודעת פינוי לחייב שצריכה להיות מומצאת לחייב לא פחות מ-21 ימים לפני שהתבצע הפינוי בפועל.
ענת ליברמן: כלומר רק החוק עצמו, עוד בלי התסבוכות שבאות במקביל וכל העיכובים עד המצאת ההודעה, עד המצאת האזהרה, קובע 70 יום שצריך להמתין עד שאפשר לבצע את הפינוי.
ענת ליברמן: דבר נוסף שמאוד מקשה עלינו בחוק היום הוא שיש צורך לקבוע מועד מדויק לביצוע הפינוי.
ענת ליברמן: הדבר הזה יוצר הרבה מאוד בעיות מכמה סיבות: קודם כול מאחר שמועד הפינוי אמור להיות 21 ימים אחרי מועד המצאת ההודעה על פינוי.
ענת ליברמן: מאחר שאנחנו בעצם לא יודעים מתי תומצא ההודעה על פינוי, מראש הרשמים קובעים מועד מאוחר בעוד 45 ימים כדי שלא תקרה תקלה, ועד שתומצא ההודעה על פינוי לא יישארו 21 ימים.
ענת ליברמן: אז צריך לקבוע תאריך מאוד מאוחר, דבר שמעכב עוד את ביצוע הפינוי.
דוד רותם: סליחה, ומה אתם רוצים?
ענת ליברמן: קודם כול אנחנו רוצים לקצר את המועדים שקבועים בחוק שלא יהיה 70 ימים מינימליים, כפי שאמרתי קודם, ולאחד את ההודעה עם האזהרה - -
דוד רותם: ולגבי קביעת התאריך.
ענת ליברמן: לגבי קביעת התאריך אנחנו מציעים שיהיה טווח של זמנים שבהם ניתן יהיה לבצע את הפינוי.
ענת ליברמן: כך אנחנו גם נמנע מחייבים להתבצר או להתכונן לפינוי במועד מסוים.
דוד רותם: כשאת מדברת איתי על טווח של זמנים, על מה את מדברת?
ענת ליברמן: על 30 ימים.
דוד רותם: למה לא שבוע?
ענת ליברמן: כי בשבוע אנחנו לא נספיק לתאם עם המשטרה ולהתארגן כך שיספיקו להגיע השוטרים.
דוד רותם: הם הגוף הכי יעיל במדינת ישראל.
ענת ליברמן: אבל זאת המשטרה.
ענת ליברמן: המשטרה במדינת ישראל, לצערנו, לא עוסקת רק בפינוי נכסים מושכרים.
ענת ליברמן: לצערנו, יש להם גם בעיות ביטחוניות בצפון, בעיות ביטחוניות בדרום, הפגנות במרכז.
ענת ליברמן: הם לא נמצאים במלוא כוח האדם שלהם לתת שירות להוצאה לפועל לבצע פינויים.
ענת ליברמן: לצערנו, דרישה של המשטרה בהרבה מאוד שיחות שהיו איתם עד היום היא להודיע להם על מועד הפינוי או לתאם איתם את מועד הפינוי, יותר נכון – כי זה דורש תיאום – לכל הפחות 21 ימים לפני מועד ביצוע הפינוי בפועל.
ענת ליברמן: לכן נדרש לנו זמן התארגנות.
ענת ליברמן: צריך גם את הקבלן, צריך את הקבלנים שמבצעים את הפינוי, אבל שוב – זה בעיקר עניין של המשטרה.
ענת ליברמן: יש שאלות?
ניצן הורוביץ: בוודאי.
ניצן הורוביץ: אני לא כל כך הבנתי את עניין הקושי בהמצאה.
ניצן הורוביץ: הרי מדובר על פינוי אדם מנכס מסוים אז ההמצאה היא לאותו נכס.
ניצן הורוביץ: לא שהוא מסתתר ואתם לא יודעים, הרי אתם מדברים על פינוי מנכס ספציפי, אז לא צריכה להיות בעיית המצאה.
ענת ליברמן: בפועל יש בעיות המצאה.
ענת ליברמן: ההדבקה היא השלב האחרון, אחרי שלא מצליחים להמציא לו בפועל - -
ניצן הורוביץ: אבל הוא שם.
ענת ליברמן: לא תמיד הוא נמצא בנכס.
ענת ליברמן: אגב, לפעמים דווקא ממציאים לו.
ענת ליברמן: צריך להמציא גם למי שמחזיק בנכס בפועל.
ענת ליברמן: לפעמים מי שיש נגדו פסק הדין לפינוי בכלל לא נמצא באותו נכס, וצריך להמציא לו את זה בכתובת אחרת.
ענת ליברמן: על זה יכולים הגורמים המקצועיים אצלנו להעיד, שלפעמים לוקח חודשים, לא ימים, להמציא אזהרה.
ניצן הורוביץ: אז יש לי כמה הערות כלליות.
ניצן הורוביץ: אגב, במחאת האוהלים לא שמתי לב שהייתה למשטרה כזאת בעיה לבוא ולהעיף אותם, ולא מדובר על מאות ספורות.
דב חנין: אפילו לא הייתה בעיית המצאה.
ענת ליברמן: אני לא המשטרה.
ענת ליברמן: יש לי קושי להגיב.
ניצן הורוביץ: אני מבין את ההיגיון את המטרה של הצעת החוק לזרז תהליכים.
ניצן הורוביץ: העניין הוא שכמו בכל דבר יש שני צדדים.
ניצן הורוביץ: אל מול הצורך בזירוז ההליכים וטיפול בתביעות של בעלי הדירות ובעלי הרכוש יש גם צד גם של אלה שגרים שם.
ניצן הורוביץ: כמו שאת יודעת, תמיד כשיש שני צדדים זה לא אפס-מאה או שחור-לבן, לפעמים הדברים הם קצת יותר מורכבים.
ניצן הורוביץ: לפעמים כשמתמודדים עם אוכלוסיות מסוימות לא תמיד יודעים, לא תמיד מודעים, לא יודעים תמיד להתמודד.
ניצן הורוביץ: כשזה מגיע להליכים מפורטים זה לא תמיד פשוט.
ניצן הורוביץ: בתוך עמנו אנחנו חיים.
ניצן הורוביץ: לכן נראה לי שבתזכיר הצעת החוק האיזונים לא ראויים.
ניצן הורוביץ: אתם לקחתם יותר מדי צד אחד והזנחתם את הצד השני.
דוד רותם: ניצן, אני יכול לשאול אותך שאלה?
דוד רותם: את הטענות האלה אני הרי קראתי.
דוד רותם: פנו אליי לפני יומיים זוג זקנים, ואמרו לי, יש לנו דירה - -
ניצן הורוביץ: שהיא כל רכושנו.
דוד רותם: - - השכרנו אותה, עברנו לדיור מוגן – אנחנו מקבלים ומשלמים.
דוד רותם: השוכר מפסיק לשלם – אתה רוצה להטיל על הזקנים האלה את אחריותה של המדינה?
דוד רותם: יש פה מדינה – שתדאג לאנשים לדיור.
ניצן הורוביץ: אדוני היושב ראש, עצרת אותי באמצע.
דוד רותם: שאלתי.
ניצן הורוביץ: אז אני רוצה להמשיך.
ניצן הורוביץ: אני לא חושב שהאיזון הראוי הוא להטיל על בעל הדירה את כל הנטל של הבעיות החברתיות והכלכליות במדינת ישראל, שאם אדם לא מסוגל יותר לשלם שכר דירה אז במקום להשליך אותו לרחוב אנחנו נטיל על בעל הדירה את הצורך לסבסד אותו – זה לא מה שאני אומר.
ניצן הורוביץ: יש לנו כאן כמה הצעות – שאני אגיש אותן במסגרת הסתייגויות - שיאפשרו לרשם או לגורם אחר להטיל על המדינה אחריות.
ניצן הורוביץ: אם יהיו נסיבות מוצדקות שאותו שוכר מפסיק לשלם, כמו שאומר היושב ראש, ומצאנו שזה נסיבות מוצדקות מבחינה חברתית – אז במקום לזרוק אותו ברחוב או במקום, על פי מצב אחר שיטענו כל מיני דמגוגים, להטיל את זה על בעלי הדירה – גם להורים שלי, אדוני היושב ראש, יש דירה שהם משכירים, וזה כל רכושם וזאת הכנסתם, אז אני לא הייתי רוצה שהם יאבדו את כל רכושם, ויש הרבה מקרים כאלה – זה אחריות של המדינה ושל החברה.
ניצן הורוביץ: כאן למשל אם אותו רשם מחליט לעכב את הפינוי של אותו שוכר בכמה חודשים כדי לאפשר לו להתגונן ולאפשר לו להתארגן, כי הוא מצא שיש הצדקה – המדינה תיכנס לנעליו ותממן את זה.
דוד רותם: זה רעיון מעולה.
דוד רותם: יש רק בעיה אחת – מאיפה אני לוקח את הכסף?
ניצן הורוביץ: יפה.
ניצן הורוביץ: לא הוגן.
דוד רותם: מה לא הוגן?
ניצן הורוביץ: זה לא הוגן לשים בקלחת הזאת רק את השוכר ואת המשכיר.
ניצן הורוביץ: לא מדובר רק בשני הצדדים האלה – הסיפור יותר רחב.
דוד רותם: ניצן, זאת הטעות.
דוד רותם: אי אפשר להכניס לתוך החוק הזה, כשזאת הדירה של הסבתא שלי, את המחאה החברתית.
דב חנין: המחאה החברתית, כמו שאמר פעם השופט ברק "מלוא הארץ משפט" – "מלוא הארץ מחאה חברתית".
דב חנין: לכל הנושאים היא רלוונטית.
דוד רותם: היא רלוונטית לכל דבר.
דוד רותם: אבל אתם מנסים להטיל על האזרח המסכן את חובותיה של המדינה.
דב חנין: לא - - -
ניצן הורוביץ: זה בדיוק לא העניין.
דוד רותם: מה שאומר ניצן הוא דבר מאוד פשוט: הוא אומר, רבותיי היקרים, בואו ניתן לו דחייה של כמה חודשים עם זה מוצדק ונראה - -
דב חנין: זה לא מה שאומר חבר הכנסת הורוביץ.
דוד רותם: המדינה תשלם לי?
ניצן הורוביץ: המדינה תשלם לך.
דוד רותם: זאת הסתייגות תקציבית.
ניצן הורוביץ: באותה מידה אני יכול לבוא אליכם ולהגיד, אוקיי, אתם לא רוצים להטיל את זה על המדינה – אתם מטילים הכול על אותו שוכר שקיבל התקף לב.
ניצן הורוביץ: הוא לא עובד, ואין לו כסף לשלם שכר דירה.
דוד מדיוני: אפשר הערה מקדמית?
דוד רותם: מה זה הערה מקדמית?
דוד מדיוני: מקדמית כי הוא כבר שם, ואני עוד שם.
דוד רותם: אתה עוד שם, אז תישאר שם.
ניצן הורוביץ: הכול עניין של השקפה – אתה מטיל את זה פה על מישהו.
ניצן הורוביץ: אני רוצה להטיל את זה על החברה כי לדעתי זאת בעיה חברתית, וזה במקרים מוצדקים.
ניצן הורוביץ: יש אנשים שהם לא בסדר, והם נמנעים מתשלום שכר דירה – איתם צריך להחמיר, זה לא המקרים שאנחנו מדברים עליהם.
ענת ליברמן: אבל זה לא בשלב של הוצאה לפועל, אדוני.
ענת ליברמן: זה בשלב של - - -
דוד רותם: כשניצן מדבר את לא יכולה להתערב לו בדברים.
דוד רותם: אין לך קריאות ביניים.
ניצן הורוביץ: - - כשהרשם מצא שיש הצדקה, ויש לדברים האלה קריטריונים, והם בבירור.
ניצן הורוביץ: זה לא שרירותי שנאפשר לאנשים להתנחל בדירות בלי לשלם שכר דירה – לא זאת הכוונה.
ניצן הורוביץ: הכוונה היא במקרים מוצדקים שבהם הרשם מצא שיש עילה מוצדקת.
ניצן הורוביץ: אדם קיבל התקף לב והפסיק לעבוד כמה חודשים, ואין לו כסף לשלם; עכשיו את שואלת, על מי נטיל את הבעיה – על אותו אדם מסכן או על החברה?
ניצן הורוביץ: אז אני אומר שיש סולידריות חברתית, והחברה צריכה להיכנס פה לעניין.
ניצן הורוביץ: אני לא צודק?
דוד רותם: אתה צודק במאתיים אחוז.
דוד רותם: אתה מסתייג כשאתה בעצם לא מביא את הפתרון.
דב חנין: לא, לא, רגע.
דוד רותם: חברים יקרים, החברה צריכה להיכנס - -
דב חנין: חבר הכנסת הורוביץ מציג השקפת עולם, בסדר?
דב חנין: נגזרים ממנה מנגנונים פרקטיים.
דוד רותם: השקפת עולם – מצוין.
דב חנין: אנחנו מסכימים על השקפת העולם?
דוד רותם: אני מסכים על השקפת העולם - -
דב חנין: כבר הגענו להישג.
דוד רותם: בתנאי שזה לא בדירה שלי.
אורי מקלב: רק להבין – הרשם זה לאחר בית המשפט.
ניצן הורוביץ: לאחר פסק דין.
דוד רותם: הוא מדבר על מקרה שיש פסק דין נגד בן אדם, ואז הוא קיבל את התקף הלב.
ניצן הורוביץ: נגיד, לצורך העניין.