GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: רק להשלים את עניין הצעת הפשרה שניסינו לגשש לגביה ובסופו של דבר לא הצלחנו לקבל הסכמה של הממשלה.
תמי סלע: חשבנו שיהיה נכון אולי לכלול ולעגן בהצעת החוק גם את העילות שהיום לפי הנוהל של הביטוח הלאומי לא רואים את היציאה כיציאה לחו"ל לצורך שלילת התשלום; גם יציאה במקרה של אבל, גם כאשר היציאה היא מטעם המעסיק והם מקבלים אישורים שהמעסיק באמת דרש את היציאה והוא מממן אותה.
תמי סלע: אגב, כבר היום יש חריג של טיפול רפואי אבל משום מה הוא לא הוחל על ליווי של אח או אחות, רק בני-משפחה אחרים מדרגה ראשונה - -
יצחק הרצוג: היה עדיף כבר - - -
י סלע: - - בדרך כלל כוללים בבן-משפחה מדרגה ראשונה גם את הילד.
בתיה כהן: עוד לא נתקלנו במקרה של מישהי שנשללה לה הזכאות למזונות כי נפטר אח או אחות.
תמי סלע: נקווה שגם לא ניתקל.
תמי סלע: כדי שזה לא יקרה עדיף ליישר קו עם ההגדרות הרגילות של בן משפחה מדרגה ראשונה.
בתיה כהן: לא, לגבי נסיעות לטיפולים רפואיים בחו"ל – זה כמעט ולא קיים.
בתיה כהן: החוק גם אומר שזה טיפולים רפואיים שניתנים על-פי חוק הבריאות, זאת אומרת, טיפולים שלא ניתן לעשות אותם בארץ.
דב חנין: אולי בגלל זה אין עלות תקציבית.
תמי סלע: כן אולי להגיד - - -
דוד רותם: לא, לא, אין עלות תקציבית בכלל.
דוד רותם: ברגע שיש לי חוות דעת של הממ"מ היא זאת שקובעת מבחינתי.
רבקה לויפר: חוות הדעת קובעת שיש סבירות.
דוד רותם: בואי נאמר ככה, וחוות הדעת של האוצר קובעת בנתונים עם טבלאות - - -
רבקה לויפר: לא.
רבקה לויפר: אמרתי אחר-כך - - -
דוד רותם: גם אתם מדברים על סבירות, אבל הסבירות שלכם היא בלתי-סבירה.
רבקה לויפר: חוות הדעת של הממ"מ מדברת על העלויות של אלה שקיימים במערכת.
רבקה לויפר: אנחנו מבהירים את המשמעות של ביטול כל הסעיף.
רבקה לויפר: אני רוצה להתייחס גם להצעה.
תמי סלע: בהנחה.
דוד רותם: בהנחה ש - -
תמי סלע: בהנחה ש - -
דוד רותם: בהנחה ש - - ובהנחה ש - - ובהנחה ש - -
רבקה לויפר: לא הנחה.
רבקה לויפר: המשמעות היא לשלם לנשים ששוהות בחו"ל היום גם שנתיים ושלוש.
תמי סלע: אנחנו לא יודעים כמה כאלה יש ואם הם יפנו למערכת.
דוד רותם: אמרתם לי כמה יש?
תמי סלע: ועוד דבר שאנחנו הבנו - - -
דוד רותם: כמה כאלה יש בתוך המערכת?
רבקה לויפר: אל"ף, מי שבתוך המערכת אנחנו יודעים – זה 19,500.
רבקה לויפר: אני אומרת שמספיק 40 נשים בשביל להוסיף מיליון.
דוד רותם: אני רוצה לדעת: כמה נשים נמצאות בחו"ל שהפסקתם להן?
רבקה לויפר: שזכאיות ושלא ביקשו כי הן יודעות שהן בחו"ל, אבל יכול להיות שעכשיו הן יבקשו.
דוד רותם: וודאי שיכול להיות.
דוד רותם: בואי נאמר ככה - -
פניה קירשנבאום: כמה יש כאלה?
דוד רותם: - - יכול גם להיות יותר גרוע מזה.
דוד רותם: שעכשיו, מכיוון שאנחנו נתיר את זה, נשים יתחילו בחו"ל, לבקש גירושין כדי שהן יוכלו לבקש מזונות מהביטוח הלאומי.
דוד רותם: את מבינה, ההנחות שלכם הן פשוט דמיוניות שקשה - - - ואני, בואי נאמר ככה, לא מקבל את ההנחות האלה - -
יצחק הרצוג: הם מפחדים לקחת אחריות.
דוד רותם: - - אני מקבל מבחינה זו את חוות הדעת של הממ"מ, היא גוברת על שלכם והיא - - -
רבקה לויפר: וגם היא קובעת שיש כאן סבירות.
דוד רותם: שיש סבירות שזה לא עולה.
תמי סלע: אני רוצה לומר אם אפשר עוד על ה-5 מיליון.
תמי סלע: גם ה-5 מיליון, הרי זה לא משהו מדעי שנבדק.
תמי סלע: אנחנו הבנו בשיחותינו עם הביטוח הלאומי וגם מהשיחות שמחלקת המחקר קיימו, שהסכום 5 מיליון מבוסס על שני נתונים שהם לא מדויקים עד הסוף.
תמי סלע: כי גם 2,300 נשים, נאמר פה שמדובר רק על נשים שנשלל מהן בגלל יציאה שנייה לחו"ל.
תמי סלע: אנחנו הבנו שלביטוח לאומי אין יכולת לפלח את הנתונים לגבי נשים: למה נשלל מהן, האם זו יציאה שנייה לחו"ל, שמא בגלל שבאותו חודש ההכנסות שלה עלו על נקודת טיפוס התקרה, או שמא היא לא מילאה הצהרה לביטוח לאומי עם עדכון פרטים, שגם זו סיבה ששוללת - - -
בתיה כהן: לא, יש לי תשובה לזה.
תמי סלע: עוד רגע.
תמי סלע: אני רק אסיים את העניין הזה.
תמי סלע: זה עניין אחד, על 2,300.
פניה קירשנבאום: זה סך כל הנשים שלא קיבלו את ה - - -
תמי סלע: הנתון השני זה החישוב המבוסס על הגמלה הממוצעת.
תמי סלע: אני מניחה שמחשבים אותה לכל הנשים שהביטוח הלאומי משלם להן תשלום, ה-1,800.
תמי סלע: אני רוצה לומר על זה שדווקא הטענה של הממשלה היא שאותן נשים שיוצאות לחו"ל, ככל הנראה יש להן קצת יותר הכנסות - -
דוד רותם: זה שטויות.
תמי סלע: - - וזה לא אלה בלי הכנסות בכלל.
תמי סלע: אם לוקחים את הקבוצה הזו יש להניח שהן מקבלות דווקא גמלה יותר נמוכה, כי אלה שיש להן הכנסות מקבלות רק את ההפרש, ולא צריך לקחת את הממוצע הרגיל.
תמי סלע: כלומר, על כל אחד מהנתונים האלה אפשר לבוא ולהתווכח ולטעון שזאת הערכה.
רבקה לויפר: לכל כיוון אפשר להתווכח.
תמי סלע: בסדר, ועדיין זה יוצא מאוד גבולי, ובוודאי אם הולכים לאיזושהי פשרה.
תמי סלע: למשל הפשרה לשלול רק מהיציאה הרביעית, אז כבר כל אותן נשים שנמצאות בחו"ל ואולי יגישו בקשות כבר יורדות מהחישוב, וכבר ירדנו הרבה מתחת.
רבקה לויפר: לנו גם יש איזושהי הצעה גם כן לנסות לפתור את הבעיה.
רבקה לויפר: אני רק אתייחס לגבי השלמת הכנסה של קשישים, זה לא דומה.
רבקה לויפר: לא דומה מכיוון שמדובר באוכלוסיה בגיל העבודה.
רבקה לויפר: מהות קצבת המזונות היא צמודה להבטחת הכנסה והיא על-פי מבחן ההכנסות.
רבקה לויפר: זאת אומרת, זה לא הוצאה לפועל, שכל מי שלא מצליחה לגבות דמי מזונות פונה לביטוח לאומי.
רבקה לויפר: מדובר על מבחן ההכנסה, זאת קצבה של הבטחת הכנסה.
דב חנין: את רק מחזקת את הטיעונים שלנו.
רבקה לויפר: רגע.
רבקה לויפר: מדובר בקצבה בגיל העבודה ולכן אין מה להשוות להשלמת הכנסה לקשישים שהם לא בגיל העבודה.
דב חנין: ילדים.
דב חנין: שמעת פעם על המושג הזה?
רבקה לויפר: זה לא אותו דבר.
בתיה כהן: עדיין קיימת לה האפשרות לגבות את המזונות ישירות.
דב חנין: נהדר, בטח...
רבקה לויפר: לכן אנחנו - - -
דב חנין: לילדים גם יש את הזכות לגבות.
דב חנין: הם גם יכולים לגבות ישירות.
רבקה לויפר: כרגע, המצב הקיים בחוק היום מתיר גם לצאת לטיפולים לרפואיים, לאבל, לצרכים שונים - -
דב חנין: כמה טוב באמת, אני מתרגש.
דוד רותם: דב, דב.
רבקה לויפר: - - היא יכולה לצאת אפילו ל-60 יום, כמו שנאמר כאן, אם זה לא חודש מלא.
רבקה לויפר: ברגע שהיא יוצאת פעם שנייה, באותו חודש שהיא יוצאת – לא משולמת לה הקצבה.
רבקה לויפר: ההצעה שלנו היא לאפשר יציאה של פעמיים בשנה כשסך היציאות לא יעלה על חודש מלא.
רבקה לויפר: אנחנו חושבים שזה הגיוני בהתחשב בנסיבות.
יצחק הרצוג: אז אתה אמרת 45 יום.
יצחק הרצוג: לא חודש, 45 יום.
שי סומך: אדוני אני מבקש להשלים.
שי סומך: המודל של הקשישים הוא מאוד בעייתי.
שי סומך: אני לא חושב שיש זכות חברתית לאשה ענייה שמקבלת מזונות לצאת שלוש פעמים בשנה.
שי סומך: זאת המשמעות, היא תצא שלוש פעמים בשנה - - -
דוד רותם: זו לא זכות.
דוד רותם: זו חירות.
שי סומך: חירות, אוקי, אבל צריך לממן כרטיסים של הלוך-חזור שלוש פעמים בשנה.
דוד רותם: אתה יודע שהיא מממנת?
דוד רותם: אני אגיד לך מה, בוא נאמר ככה, אם - - -
דב חנין: מה זה קשור לילדים?
דב חנין: למה אתם נלחמים גם בילדים?
דוד רותם: אתה לא מבין בזה.
דב חנין: יש פסקי דין של בית משפט העליון על מה זה מזונות לקטינים.
שי סומך: יש פסקי דין הפוכים על נושא - - -
דב חנין: פסקי דין הפוכים, כמה טוב.
שי סומך: רובם הפוכים.
דב חנין: ואין זכות לקטינים באמת.
דב חנין: בסדר.
דוד רותם: די, די, חבר-הכנסת חנין.
שי סומך: אז אני חושב שפשרה שהולכת – ביציאה הראשונה אני חושב שהמדינה היא די נדיבה.
שי סומך: נגיד אשה שיש לה ילדים בדרך כלל יוצאת בחופש הגדול, היא יכולה לצאת ב-2 ביולי ולחזור ב-30 באוגוסט, זה קרוב ל-60 ימים, היא מקבלת את הקצבה היום.
שי סומך: השיפור צריך להתמקד לדעתי ביציאה השנייה.
שי סומך: ביציאה השנייה יש הצעה ממשלתית שמדברת על אפשרות של יציאה שנייה עד 30 ימים.
שי סומך: אני חושב שזה הכיוון שצריך ללכת אליו.
דוד רותם: מכיוון שאני הולך להעביר את החוק הזה בקריאה ראשונה, אז כשנכין אותו לשנייה ושלישית, אתם תשבו אתם ותציעו הצעות.
דוד רותם: לכן ביקשו מכם לבדוק.
דוד רותם: הרי לא נתנו לכם – אני רוצה שיהיה ברור – אצלי תיאום לא אומר שיש לממשלה, או למי מגופיה, זכות וטו על הצעת החוק.
דוד רותם: אתם תלכו לקראתם, הם ילכו לקראתכם ואז תגיעו לפרשה.
דוד רותם: כי אם לא, אתם יודעים מה, אני בהצבעה על החוק הזה במליאה, יהיו יותר מ-51 ונלך על - - -
שי סומך: אבל אדוני, דבר אחד - -
דוד רותם: אני מודיע לכם.
שי סומך: - - הנוסח הזה מאפשר לאשה להיות חודשים רבים בחו"ל ולקבל, דבר שהבנתי שגם הוא - - -
דוד רותם: אז אנחנו נתקן את זה במסגרת ההכנה.
דוד רותם: בתיה לויפר: בוודאי שהתקציב יהיה הנוסח הקיים.
דוד רותם: רבותי, קודם כל אני רוצה לשמוע את חברי הכנסת.
אברהם מיכאלי: קריאה ראשונה נאשר.
דוד רותם: אני קודם כל רוצה לקבוע אם זה חוק תקציבי או לא.
דוד רותם: יש לנו את חוות הדעת של הממ"מ שאומר – לא.
דוד רותם: אני מבקש שאנחנו נקבע שזו הצעה חוק שאיננה תקציבית.
דוד רותם: מי בעד הקביעה?
דוד רותם: – פה אחד.
דוד רותם: חמישה חברי-כנסת, פה אחד.
דוד רותם: עכשיו אני עובר - - -
רבקה לויפר: למרות שזו לא הקביעה.
רבקה לויפר: זו לא הקביעה של הממ"מ.
קריאה: זה כן הקביעה.
דוד רותם: בואי נאמר ככה: זה לא הקביעה וכך אני קובע.
דוד רותם: התקנון קובע שאני קובע, לא אתם.
תמי סלע: הסמכות לקבוע היא של הוועדה.
אברהם מיכאלי: נשאל את התינוק, התינוק נמצא פה, מה הבעיה?
דוד רותם: אני לא צריך.
דוד רותם: אני יודע לקרוא.
דוד רותם: תודה על העזרה בניהול הישיבה.
דוד רותם: התקנון קובע שהוועדה קובעת.
תמי סלע: החוק.
דוד רותם: החוק.
דוד רותם: אז אני קבעתי.
דוד רותם: אז אנחנו קבענו.
דוד רותם: הדבר השני רבותי, אני מעלה להצבעה את הצעת החוק של חה"כ דב חנין.
יצחק הרצוג: ביחד עם זה כל ההצעות?
דוד רותם: אני מצביע עליהם בנפרד.
יצחק הרצוג: הבעיה רק האם אתה מכניס לפרוטוקול שלקראת קריאה שנייה אתה תגביל את משך השהות בחו"ל?
דוד רותם: אני אומר: הם, במסגרת ההכנה לקריאה שנייה ושלישית - - -
יצחק הרצוג: שיהיה בפרוטוקול.
דוד רותם: אני אומר כבר: אנחנו נגביל את תקופת השהייה בחו"ל.
דוד רותם: מי שירד מהארץ לא יקבל.
יצחק הרצוג: ירד, עבר לעבוד שם, או אני לא יודע מה.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, אני מציע, שכל התיאום הזה שלא נעשה עד היום לצערי - -
אברהם מיכאלי: - - מצידי שיימשך התיאום הזה בתקופה עד הקריאות השנייה והשלישית.
אברהם מיכאלי: אנחנו מוכנים לשמוע בפתיחות רבה ולשקול מחדש.
דוד רותם: תמיד אני מוכן לתאם.
דוד רותם: מי בעד הצעת החוק של חה"כ דב חנין ואחרים?
דוד רותם: בעד הצעת חוק המזונות (הבטחת תשלום) (תיקון - ביטול התניית מזונות ביציאה לחו"ל), התש"ע-2010 – פה אחד הצעת החוק נתקבלה.
דוד רותם: מי בעד הצעת החוק של חה"כ קירשנבאום ואחרים?
דוד רותם: תודה רבה, שנה טובה, גמר חתימה טובה.
דב חנין: אדוני לא רוצה לאחד אותן?
דוד רותם: שלום רב, אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא: צו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס – שמירת הנקיון) (תיקון), התשע"א-2011.
מיכל גולד: תיקון מספר 20 והיו על הדרך עוד כמה תיקונים.
מיכל גולד: שאני אציג את התיקונים?
מיכל גולד: התיקון הראשון הוא תיקון סעיף 2 בצו.
מיכל גולד: זה לא קשור דווקא לתיקון של החוק.
מיכל גולד: למעשה היום הצו קובע שכול עבירה על הוראת סעיף 13 היא עבירת קנס, אנחנו רוצים לקבוע שזה לא יהיה באופן גורף אלא רק העבירות שנמצאות בתוספת, כמו איזו בחינה של העבירות.
מיכל גולד: מעבר לכך, יש עוד כמה תיקונים, החלפת פרטים, על מנת שיתאימו לתיקון החוק.
מיכל גולד: יש שני פרטים שאנו מבקשים למחוק עקב מחיקת סעיף עוד מתיקון קודם.
מיכל גולד: הדבר השלישי הוא הוספת פרט, פרט 21, דבר שהמשרד להגנת הסביבה שמר להזדמנות לעשות אותו ורוצים לעשותו בתיקון הנוכחי.
מיכל גולד: אני אגיד רק לגבי סעיף התחילה, לפני שחברי יציג פה יותר, שמלכתחילה ביקשנו שהצו יכנס עם כניסת התיקון לחוק לתוקף, בינתיים החוק נכנס לתוקף כבר ב-1.10 וכדי שלא תהיה החלה רטרואקטיווית, אנחנו מבקשים שזה ייכנס עם פרסום, חוץ מהפרט האחרון שיש בו איזושהי החמרה ואנחנו מבקשים 30 יום.
זוהר טחורש: אם יש צורך שאני אוסיף, תאמרו לי מה, אבל מיכל גולד אמרה כמעט את הכול.
אפרת חקאק: אולי רק תעדכנו אותנו מה התיקון המהותי שאתם עושים בפרט 21.
אפרת חקאק: מה המשמעות של התיקון?
זוהר טחורש: פרט 21 אומר: "השלכה כאמור בפרטים 3 או 14 של פסולת המכילה חומר מסוכן" ואנחנו מוסיפים גם את פרט 10.
זוהר טחורש: אומרים שזו גם השלכה כפי האמור בפרט 10, זאת אומרת: "גרם לכלוך לרשות הרבים עקב התעופפות או דליפת פסולת מרכב מסחרי המוביל פסולת".
זוהר טחורש: זה היה חסר, זאת אומרת, הנסיבות העובדתיות שמתוארות בסעיף 21 לא כללו את הנסיבות שמתוארות בסעיף 10, ואילו בשטח אנחנו נתקלים בזה.
זוהר טחורש: אנחנו חושבים שנכון להשתמש במנגנון של מסירת הודעת קנס מאשר להגיש כתב אישום, ברוב המקרים האלה.
זוהר טחורש: זה פשוט דרוש לנו מזה שנים, אז אנחנו מנצלים את ההזדמנות לעשות את זה.
זוהר טחורש: זה חוסך זמן ופרוצדורה בבית משפט.
אפרת חקאק: אני רוצה להעיר לפרוטוקול.
אפרת חקאק: ברור שמצד אחד זה עניין טכני לשנות את ההפניות, אך מצד שני זה לא לחלוטין טכני כי בעצם מה שעשיתם בתיקון האחרון זה להחמיר את הענישה, בדיוק על הסעיפים האלה.
אפרת חקאק: עכשיו זה משנה מעט את מאזן הכוחות, אם יש עונש יותר חמור בחוק זה משנה את מאזן הכוחות בין התביעה לבין מי שמקבל את הקנס.
זוהר טחורש: לכן אני אני אגיד לפרוטוקול שאנחנו בעצם עובדים בשתי פעימות.
זוהר טחורש: חשבנו שדחוף לתקן את הצו מבחינה זו שסעיפי העברות יתאימו, גם בצו וגם בחוק.
זוהר טחורש: נכון שאפשר היה לא לעשות את זה כי יש סעיף בחוק הפרשנות שנותן לנו אפשרות להתמודד עם זה, אבל זה מסבך.
זוהר טחורש: רשויות מקומיות רבות משתמשות בצו, הרבה מסמכים, הרבה ניירת, הרבה בתי משפט, זה היה מבלבל את כולם.
זוהר טחורש: לכן החלטנו: פעימה ראשונה, לתקן מהר כך שתהיה אחידות, אבל אנחנו כבר עובדים במשרד שלנו ובוחנים את ההשלכות של החמרת הענישה בתיקון 20 לחוק שמירת ניקיון על הצו הזה והאם יש צורך, באמת, לתקן את הצו.
דוד רותם: אני אומר את זה לפרוטוקול.
דוד רותם: זה בסדר גמור שאתם עובדים, רק תעשו לי טובה: שזה לא יהיה תמיד ב"דחוף".
זוהר טחורש: סליחה, אדוני.
זוהר טחורש: פה התבקשנו על ידי יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה, שתיקון מספר 20 ייכנס לתוקפו תוך חודשיים – בעצם ייצא חודש וחצי מיום פרסומו – ולכן זה הזמן שהיה לנו.
דוד רותם: אתם מבינים, ב-20 לספטמבר שלח לי שר המשפטים את המכתב וצ'יק-צ'ק צריך כבר לדון בזה, כי יש עוד כמה שרים במשחק.
זוהר טחורש: אני מתנצלת, אדוני.
דוד רותם: אם אתם רוצים להיכנס אל דורית – את יכולה לתת להם את המכתב כבר עכשיו, בנוסח המתוקן המבוקש.
אברהם מיכאלי: שלום לכולם, למי שנמצא פה, אני רואה שאין פה הרבה אורחים היום.
אברהם מיכאלי: היום יום שלישי, י' בתמוז התשע"א, 12 ביולי 2011.
אברהם מיכאלי: יש לנו מספר נושאים ומספר תקנות לאשר.
אברהם מיכאלי: נתחיל בתקנות שמאי מקרקעין (תיקון), התשע"א-2011.
עמיר פרץ: יש לנו פה ארבע תקנות לאישור, במסגרת מהלך שנעשה במשרד המשפטים בשנה האחרונה לעשות אחידות בהוראות ההצמדה למדד, שקבועות בתקנות שונות.
עמיר פרץ: למה הכוונה?
עמיר פרץ: יש תקנות אגרות שקובעות סכומים של אגרות שמשלמים בכל תחומי העבודה של משרד המשפטים, בטבו, בבחינות לשמאי מקרקעין, על עבודת הרשם לענייני ירושה וענייני ירושה בבתי הדין הדתיים.
עמיר פרץ: אנחנו עשינו איזשהו מהלך בתיאום עם משרד האוצר וועדת האגרות הבין-משרדית ליצור אחידות באופן ההצמדה, שיהיה יותר ברור ויחסוך עבודה רבה של עדכון ופרסום הסכומים מספר פעמים בשנה, וגם יהיה יותר נוח לציבור לדעת – זה יהיה רק פעם בשנה ולא יצטרכו לבוא.
עמיר פרץ: אמרו להם ביוני השתנה, במאי השתנה, לכו ותשלמו עוד שני שקלים.
אברהם מיכאלי: וזה פעמיים בשנה?
עמיר פרץ: עכשיו נלך לפעם בשנה.
אברהם מיכאלי: האגרות מתעדכנות פעם בחצי שנה?
עמיר פרץ: אגרות טבו עד עכשיו היו פעם בחצי שנה.
עמיר פרץ: זה יהיה בסמכות ועדת הכספים, זה אושר בוועדת הכספים.
אברהם מיכאלי: בסדר, אנחנו הולכים לתקן גם משולב, לא?
עמיר פרץ: לא, יש אגרות שהן בסמכות ועדת הכספים ויש אגרות שהן בסמכות ועדת החוקה, חוק ומשפט.
עמיר פרץ: אם יש הוראה ספציפית, אם כתוב "התקנות באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט", זה מגיע לכאן.
עמיר פרץ: אם לא כתוב, בחוקים ישנים יש הוראה בחוק יסוד: משק המדינה, שכל שינוי של אגרות יבוא לאישור הכנסת ואז לוועדת הכספים.
עמיר פרץ: בנושאים שפה, אלה חוקים יחסית חדשים או תיקונים חדשים, ואז נכתב בהם במפורש שהאישור של התקנות הוא בסמכות ועדת החוקה, חוק ומשפט, ואז זה מגיע - - -
אברהם מיכאלי: לא שחסר לנו פה "פרנסה", ברוך השם, אבל - - -
עמיר פרץ: שאל את זה גם חבר הכנסת גפני בוועדת הכספים, אז הסברנו לו שזה עניין טכני לפי החוק.
אברהם מיכאלי: פעם חשבו שבוועדת החוקה, חוק ומשפט לא יושבים אנשים רציניים.
אברהם מיכאלי: הם כנראה לא מעודכנים במשרד המשפטים, שאנשים פה התחלפו, אז כדאי להעביר את כל התקנות לפה...
עמיר פרץ: בגלל שבנוסח הישן של חוקים כתוב:
עמיר פרץ: שר המשפטים יקבע תקנות האגרות - - -
אברהם מיכאלי: אם זה אגרות, אתם מעדכנים פעמיים בשנה היום מלבד האגרות - - -
עמיר פרץ: היתה רשימה של 16 אגרות פעמיים בשנה, מתוכן 9 הובאו לוועדת הכספים ואושרו.
אברהם מיכאלי: שזה בעצם הפך לשנתי?
עמיר פרץ: זה הפך לשנתי: תקנות רישום שמות עסק, סימני המסחר, המדגמים.
עמיר פרץ: למשל רשות הפטנטים, משרד המשפטים, המדגמים וסימני המסחר, בגלל שאלה פקודות מתקופת המנדט – ועדת הכספים; ופטנטים, בגלל שאלה חוקים שתוקנו, הם כאן.
עמיר פרץ: רואי חשבון, בתי הדין הדרוזיים, השרעיים – בוועדת הכספים.
עמיר פרץ: מה שבסמכות ועדת החוקה, חוק ומשפט זה שמאי מקרקעין, תקנות הירושה (אגרות בתי הדין הדתיים) וכן (אגרות הרשם לענייני ירושה) ותקנות המפלגות.
עמיר פרץ: בנוסף, יש עוד שתי תקנות שהונחו על שולחן הוועדה בנושא פטנטים.
אברהם מיכאלי: מה עם אגרות בתי המשפט?
עמיר פרץ: אגרות בתי המשפט מטופלות על ידי הנהלת בתי המשפט.
עמיר פרץ: אני חושב שפעמיים, אבל אני לא בטוח.
: לרוב כן, אבל לא בהכרח.
עמיר פרץ: זה לא בסמכות המשרד.
אברהם מיכאלי: אני חושב שההיגיון אומר, שבאמת אכן אם כבר הולכים על פעם בשנה, כל האגרות בכל הסוגיות, כי האינפלציה, ברוך השם, לא גדולה ואפשר לספוג במשך שנה את עליית המדד, אם בכלל.
אברהם מיכאלי: ולכן כל תקנות האגרות, לפחות מה שקשור לוועדת החוקה, חוק ומשפט – לדעתי כדאי לבדוק את כולן ואז לאשר אותן שיהיו חד-שנתיות ולא דו-שנתיות.
עמיר פרץ: זה מה שעשינו.
אברהם מיכאלי: יש רק ארבע?
: לא, יש גם הפטנטים, אבל אנחנו כרגע לא מטפלים בפטנטים.
עמיר פרץ: זה הונח על שולחן הוועדה.
עמיר פרץ: יש היסטוריה רצינית לפטנטים.
אברהם מיכאלי: אם אנחנו לא מטפלים, כנראה יש סיבה, זה בסדר.
עמיר פרץ: בכל מקרה, גם האגרות האלה התעדכנו באחד ביולי, ואם הוועדה תאשר, התיקון הבא יהיה בינואר ואחר כך זה יעבור למסלול.
אברהם מיכאלי: המהות של הבקשה היא קודם כל להפוך את זה במקום לדו-שנתי לחד-שנתי?
עמיר פרץ: כן, ותיקוני נוסח שונים.
אברהם מיכאלי: ומה הבקשה הנוספת?
עמיר פרץ: אין עוד בקשה.
אברהם מיכאלי: אני הבנתי שעיגולי סכומים.
עמיר פרץ: העיגולים הם קיימים.
אפרת חקאק: לא, אבל אתם מבהירים שכשזה חצי שקל, מעגלים למעלה.
עמיר פרץ: אז עשינו הצמדה.
: הכול למעלה, לא?
אפרת חקאק: אני גם חשבתי ככה, אבל - - -
אברהם מיכאלי: היתה הוראה בחקיקה בעניין הזה - - -
עמיר פרץ: יש חוק עיגול סכומים, התשמ"ו-1985.
עמיר פרץ: החוק קובע רק את האגרה לתשלום, כלומר אם היתה אגרה למשל 50 שקלים ו-20 אגורות ו-50 שקלים ו-20 אגורות, אז אתה מחויב פעמיים 50 שקלים ו-20 אגורות ורק בתשלום הסופי יעגלו את התשלום.
עמיר פרץ: אנחנו רוצים לקבוע מראש את המחירון, שיהיה מעוגל, שיהיה נוח לציבור.
עמיר פרץ: היום יש בעיה רצינית במערכות הממוחשבות.
עמיר פרץ: רוצים להוריד את זה, ואז שבמקור הסכום יתעדכן.
אברהם מיכאלי: בוא נגיד שהחקיקה לגבי עיגול כלפי מעלה מחצי שקל ומעלה קיימת, אנחנו לא משנים כרגע שום חקיקה.
עמיר פרץ: זה העיקרון שבחקיקה.
אברהם מיכאלי: יפה, ולגבי 20 אגורות זה יורד כלפי מטה.
אברהם מיכאלי: זה גם מופיע בחקיקה?
עמיר פרץ: כן, זה סעיף 3 בחוק עיגול סכומים.
אברהם מיכאלי: כי אנחנו בתקנות הולכים לפי החוק, נכון?
עמיר פרץ: כן, זה העיקרון שגם מנחה את ועדת האגרות ואת מחלקת חקיקת משנה במשרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: בסדר גמור, אז האזרחים פה לא נפגעים?
עמיר פרץ: ברוב המקרים זה גם מה שהיה מקובל.
עמיר פרץ: אם הזכרת את האזרחים, יש לנו עוד עניין שהיה לנו עקרוני ומובא פה.
עמיר פרץ: ברוב התקנות היה מנוסח, שעלה המדד, יעודכנו הסכומים כלפי מעלה, אבל אם בשנה מסוימת ירד המדד, הסכומים יישארו קבועים.
עמיר פרץ: אין לזה הצדקה כלכלית, כלומר: אם בשנה מסוימת ירד ערך הכסף, היה מן ההיגיון שגם ירדו האגרות, וזה תוקן פה גם בהסכמה של משרד האוצר.
: זה כמו היבואנים, מה שנקרא כשיורד הדולר, הם לא מורידים את הרכב, אבל כשהוא עולה, הם מעלים.
עמיר פרץ: אז אנחנו תיקנו את זה.
אברהם מיכאלי: אתה מכיר את עורכי הדין, שמייצגים את בעל הבית בשכירויות?
אברהם מיכאלי: הם עושים ככה לטובת בעל הבית, לא כמוך, דואגים שאם הכסף יורד, זה נשאר - - -
עמיר פרץ: בעל הבית שלנו זה הציבור.
אברהם מיכאלי: פה אנחנו קובעים, שאם המדד יורד, זה משתנה גם כלפי מטה.
עמיר פרץ: כן, זה ענייני נוסח.
אפרת חקאק: ואולי תסביר גם את הוראת המעבר?
עמיר פרץ: מכיוון שהתקנות האלה הותקנו באחד ביולי, ההוראה הקבועה תקבע שזה יותקן ממדד חודש אוקטובר שמפורסם בנובמבר, כדי לתת זמן.
עמיר פרץ: יש תהליך שלם עדכון אגרות.
עמיר פרץ: יש מחלקה במשרד האוצר במינהל הכנסות המדינה, שמגישה דוח כמה להעלות ואז זה עובר אצלנו, ובודקים שלא השתנה החוק או התקנה, ואז זה מאושר, מובא לחתימת השר ולפרסום במחלקת חקיקת משנה ולרשומות.
עמיר פרץ: זה עובר תחנות רבות בדרך.
: חצי שנה.
אברהם מיכאלי: אז לא הבנתי מה עוזר לכם מדד אוקטובר?
עמיר פרץ: יש תקנות מסוימות, שהיה מדד שפורסם בדצמבר.
עמיר פרץ: הנוסח הוא המדד שקדם ליום השינוי, ואז צריך לחכות ל-15 בדצמבר לפרסם, ואז זה יוצר אי-בהירות, לא יודעים כמה לגבות.
עמיר פרץ: ככה יהיה זמן לעדכן מראש ולהודיע את זה לציבור.
עמיר פרץ: מה שחשוב זה שיש ציבורים שאין להם כרטיסי אשראי, והם נדרשים לשלם בבנק הדואר.
עמיר פרץ: הם הלכו לשלם 300 שקלים בבנק הדואר, והם יבואו בשני בינואר ויגידו להם: צריך 305 שקלים.
עמיר פרץ: את זה רצינו למנוע.
אברהם מיכאלי: אבל אם הוא שילם באוקטובר והוא יבוא אחרי עליית המדד?
עמיר פרץ: השאלה טובה, אבל לכאורה הוא צריך לשלם את האגרה בנוסחה במועד שהוא בא לבקש את השירות.
אברהם מיכאלי: אם הוא הקדים את התשלום, הוא יצטרך לשלם את ההפרש, כי תמיד הבעיה שאזרחים באים כשמטרטרים אותם עוד פעם ללכת ועוד פעם ועוד פעם בגלל שלושה שקלים.
אברהם מיכאלי: הפתרון הוא במקום אחר אולי, כי ההפרשים שחלו פתאום באותו יום כשהאזרח לא ידע, בגללם מתחילים לשגע אותו.
עמיר פרץ: עד היום היה שיקול דעת בנושא, אבל מערכות ממוחשבות חדשות, למשל במקרקעין, היום אם הפקיד לא מזין את שובר התשלום שהוא שווה ערך, המערכת לא תיתן את הנסח במערכות החדשות, כלומר יש קשר אוטומטי.
אברהם מיכאלי: בולי הכנסה כבר לא תופס?
עמיר פרץ: בולי הכנסה בוטלו על ידינו.
עמיר פרץ: זה בוטל בשנה שעברה על ידינו, גם בגלל תופעה של זיופים, גם בגלל שהכנסנו עמדות תשלום.
: זה היה גם טרטור נוראי, בולי ההכנסה האלה.
אברהם מיכאלי: לא, זה היה במקום.
עמיר פרץ: היתה תופעה נרחבת גם של זיופים.
אברהם מיכאלי: אני זוכר שהיה זיוף אחד לפחות בהיסטוריה של 30 שנה.
עמיר פרץ: לא, מסתבר שהיו הרבה.
אברהם מיכאלי: אחר כך למדו והשתכללו...
עמיר פרץ: ולכן היום יש עמדות בכל משרד ממשלתי, אצלנו במשרד המשפטים, בטבו, במקומות הגדולים שנותנים שירות יש עמדת תשלום במקום וגם באינטרנט.
אברהם מיכאלי: נצטרך לעשות סיורים - - -
עמיר פרץ: זה עניין הוראת המעבר, שהעדכון הבא יהיה על בסיס המדד של חודש מאי, שעל בסיסו בוצע העדכון האחרון.
אברהם מיכאלי: חד-שנתי זה עובר לסוף שנה.
יעל פרומן: נעשה עדכון באחד ביולי.
אברהם מיכאלי: התחילה של התקנות תהיה אז, אבל אני מבין שאתם תעשו את השינוי רק בנובמבר.
עמיר פרץ: העדכון של האחד ביולי נעשה לפני כניסת התקנות לתוקף, על בסיס המדד שפורסם בחודש מאי.
עמיר פרץ: השינוי הבא יהיה באחד בינואר.
עמיר פרץ: אנחנו צריכים את הוראת המעבר, זה יהיה על בסיס המדד שהגענו אליו עד עכשיו, המדד שפורסם במאי, לעומת המדד שבנובמבר, ואחר כך זה ייכנס לעדכונים השוטפים.
אברהם מיכאלי: העדכונים השוטפים, שאז כבר יהיו פעם בשנה.
עמיר פרץ: עוד הערה אחת לפרוטוקול.
עמיר פרץ: העבודה הזאת נעשתה רוחבית לגבי כל תקנות האגרות.
עמיר פרץ: יש שינויים בתהליך, גם הוגשו לוועדת החוקה, חוק ומשפט תקנות שמאי מקרקעין - אגרות, תקנות חדשות בנושא.
: הם פשוט הגיעו רק אתמול או שלשום, וזאת הסיבה שהן לא על סדר-היום.
: יכול להיות שעשיתי טעות.
עמיר פרץ: בסדר, אנחנו נתקן את זה למה שקיים.
עמיר פרץ: רק רציתי להעיר, שלא תהיה אי-הבנה, יכול להיות שיש הליכי חקיקה ותיקונים בתקנות שונות, הם יגיעו, וזה לא סותר, כי בפרוטוקול נכתב תיקון לתקנות.
אברהם מיכאלי: יש עוד תקנות?
: הגיעו אגרות של שמאים.
אברהם מיכאלי: שמאים מונח פה.
עמיר פרץ: אלה התקנות הישנות.
: ברגע שתעשה תיקון שם, זה אוטומטית יחול גם שם.
עמיר פרץ: כן, זה אותו עיקרון.
אברהם מיכאלי: צריך להשאיר אותן בכל מקרה.
: בסדר, אבל לא תצטרך לעשות שוב את האישור הזה.
עמיר פרץ: אבל אלה יהיו תקנות חדשות.
עמיר פרץ: אנחנו מבקשים לאשר.
אברהם מיכאלי: צריך לקרוא אותן?
אפרת חקאק: לא, זה לפי הנוסח המעודכן ששלחתם.
אברהם מיכאלי: איך אני אדע מה זה נוסח מעודכן?
אברהם מיכאלי: צריך להיות נספח, להם יש דף אחד ולנו יש דף אחר.
אפרת חקאק: הם מופיעים באתר האינטרנט.
אפרת חקאק: הם שלחו לנו, וזה מופיע באינטרנט.
אברהם מיכאלי: אז איך הפרוטוקול יודע שזה הנוסח המעודכן?
: בפרוטוקול לא מכניסים את הנוסח עצמו, אבל מי שרוצה, לוקח את הפרוטוקול והולך לאתר ועדת החוקה חוק, ומשפט.
: באתר יש נוסח שהם שלחו ואת הנוסח המעודכן.
אברהם מיכאלי: אז אני מציע, למען הסדר הטוב וכדי שלא יהיו אי-הבנות, שהנוסח המעודכן הזה יהיה סרוק.
: יותר מזה, ברגע שהם מפרסמים, באתר הוועדה יש גם הנוסח המפורסם, ששם אי-אפשר לטעות בכלל, כי הנוסח המפורסם זה הנוסח הנכון.
אברהם מיכאלי: אם כך, אנחנו מאשרים את הבקשה של משרד המשפטים לגבי תיקון אגרות לעניין תקנות שמאי מקרקעין (תיקון), התשע"א-2011 בנוסח שמוצג כעת באתר הוועדה.
אברהם מיכאלי: מנהלת הוועדה גם אומרת, שהצו שייחתם בפועל גם עובר לאתר הוועדה, כדי שהאזרח יוכל תמיד להסתכל בו.
אברהם מיכאלי: אתם מפרסמים גם את נוסח הצו.
: הפרסום ברשומות עצמו סרוק באתר הוועדה תחת הכותרת.
אברהם מיכאלי: יפה, אז אין לנו בעיה לקרוא את כל תוכן הטקסט.
עמיר פרץ: יש מכתב, אנחנו מקבלים מכתב.
: ברגע שאתם עשיתם שינוי בנוסח מהנוסח ששלחתם לנוסח שאנחנו מאשרים, במכתב אישור אני כותבת: בנוסח המצורף בזה, ומצרפת את הנוסח שאושר, כך שאי אפשר לטעות.
אברהם מיכאלי: הבנתי, יש להם איזשהו מכתב נלווה?
: הם יקבלו.
אברהם מיכאלי: כשאת אומרת לנוסח שהם שלחו באיזשהו מכתב, איזה תאריך זה?
אברהם מיכאלי: זה ישן, ממאי.
עמיר פרץ: האופן הפורמאלי לחקיקת המשנה – אנחנו צריכים אסמכתא.
: אני כותבת להם מכתב של יושב-ראש הוועדה - -
אברהם מיכאלי: בהמשך למכתבכם מיום ולנוסח - - -
: - - בישיבתה ביום, אישרה הוועדה את התקנות, עם הנוסח המצורף.
אברהם מיכאלי: יפה, למכתב שצורף והנוסח שאושר.
אפרת חקאק: ככה אנחנו עושים בכל הצווים.
אברהם מיכאלי: יפה, אם כך אנחנו שוב נחזור לפרוטוקול.
אברהם מיכאלי: הוועדה מאשרת תקנות שמאי מקרקעין (תיקון), התשע"א-2011 בנוסח שהוגש לוועדה - -
אברהם מיכאלי: - - תקנות הירושה (אגרות בתי הדין הדתיים) (תיקון), התשע"א-2011, בנוסח שהוגש לוועדה; תקנות הירושה (אגרות הרשם לענייני ירושה) (תיקון), התשע"א-2011, בנוסח שהוגש לוועדה ותקנות המפלגות (אגרות) (תיקון), התשע"א-2011, בנוסח שהוגש לוועדה.
אברהם מיכאלי: הצבעה בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין תקנות שמאי מקרקעין (תיקון), התשע"א-2011, תקנות הירושה (אגרות בתי הדין הדתיים) (תיקון), התשע"א-2011, תקנות הירושה (אגרות הרשם לענייני ירושה) (תיקון), התשע"א-2011 ותקנות המפלגות (אגרות) (תיקון), התשע"א-2011, נתקבלו בנוסח שהוגש לוועדה.
דוד רותם: תיקון טעות בחוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (תיקון מס' 3).