GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי לוי אבקסיס: קודם כל, חקירת ילדים לא מתבצעת תוך 48, נופלות ראיות, הפדופילים ממשיכים להישאר בחוץ והילד עוד צריך להסתובב ולראות אותם אחרי שאמרו לו: בוא למשטרה ותתלונן.
אורלי לוי אבקסיס: הטיפול הוא לא טיפול כמו שצריך, הוא לא מפוזר נכון בפריפריה של המדינה הזאת.
אורלי לוי אבקסיס: יש לכם ארבעה מרכזים, למרות שהייתם צריכים לתת יותר, וארבעת המרכזים האלה לא מכסים גם את מה שהם היו אמורים לכסות אז אל תגידי לי שכל ילד מקבל.
אורלי לוי אבקסיס: זאת חוצפה.
אברהם מיכאלי: היא לא אשמה בזה שאין כסף, צריך לתת להם כסף.
אורלי לוי אבקסיס: הם קיבלו גם כסף וגם נמצאים באיזשהו פיילוט, ש-10 מיליון מהפיילוט הזה לא מנוצלים.
אורלי לוי אבקסיס: לבוא ולהגיד לי שהילדים מקבלים?
אורלי לוי אבקסיס: שלא יגידו שהם מקבלים סיוע.
אורלי לוי אבקסיס: באמת.
אברהם מיכאלי: חברת הכנסת אורלי לוי, תאמיני לי, הכעס שלך מוצדק ואני אתך, אבל אני לא רוצה לכעוס עליה.
אברהם מיכאלי: היא נותנת כסף?
אורלי לוי אבקסיס: היא אמרה שהילדים מקבלים טיפול וזה לא נכון.
אורלי לוי אבקסיס: זה לא אמת, זה לדבר בוועדה לא אמת.
אורלי לוי אבקסיס: לא כל הילדים שעברו תקיפה מינית מקבלים את הטיפול הנכון ביותר, לא בזריזות ולא ברצף הנכון שהם צריכים לקבל.
אורלי לוי אבקסיס: אני מקווה שעכשיו אולי בהתאם לחוק הנפש של משרד הבריאות נצליח לעגן את זה שבאמת הילדים האלה יקבלו קרוב לבית שלהם במהירות וברצף הטיפולי הדרוש.
אורלי לוי אבקסיס: ואת זה אנחנו נעשה לא דרך הרווחה, דרך הבריאות.
אברהם מיכאלי: אנחנו נשתדל גם בזה לשפר.
אברהם מיכאלי: ד"ר קדמן, בבקשה.
יצחק קדמן: הצעת החוק המקורית של אורלי לוי, שאני לא אסתיר מכם שהיה לנו יד ורגל באיזון שלה, עלתה בכנסת הקודמת.
אברהם מיכאלי: יישר כוח גדול, אנחנו יודעים שהמועצה לשלום הילד עומדת מאחורי זה.
אורלי לוי אבקסיס: אבל הוא יגיד לך שכבר במשך ארבע כנסות הם מנסים להעביר את זה.
אברהם מיכאלי: בזכותנו הם מקדמים הרבה חוקים בקדנציה הזאת והקודמת.
יצחק קדמן: השבחים מגיעים לחברת הכנסת אורלי לוי על התפקוד שלה בנושא הזה.
אורלי לוי אבקסיס: ולנציגים של משרד המשפטים.
יצחק קדמן: בין הצעת החוק המקורית שחברת הכנסת אורלי לוי הגישה לבין הצעת החוק הקיימת יש פערים.
אברהם מיכאלי: אני מתנצל, אני חייב לעלות למליאה עוד דקה כי קוראים לי.
אברהם מיכאלי: יש לי שאילתא דחופה.
יצחק קדמן: אני אשלים את המשפט.
יצחק קדמן: החוק הזה עבר תהליך של דיאטה רצחנית ובמתכונת הנוכחית שלו הוא סובל מהפרעת אכילה.
יצחק קדמן: אנחנו נותנים רק חלק מהכסף, אנחנו נותנים את הכסף באיחור רב מאד ולרבים מהקורבנות לא יהיה פתרון בעניין הזה.
יצחק קדמן: צריך גם לזכור שהקורבן ממתין לשיקומו לא שנה-שנתיים של הפיצויים.
אברהם מיכאלי: המיידיות היא חשובה.
יצחק קדמן: המיידיות היא חשובה כי לפעמים המשפט עצמו ארך שלוש שנים.
אברהם מיכאלי: אתה אומר שהסכום שמגיע כעידוד, דחיפה ראשונית, למרות שזה לא סכום גבוה, זה מה שנותן למשפחה - - -
יצחק קדמן: בעשר השנים האחרונות אנחנו מלווים 2,000 ילדים שנפגעו מינית.
יצחק קדמן: אנחנו הולכים אתם לבית המשפט ואנחנו יודעים כמה הכסף הזה קריטי בשבילם.
יצחק קדמן: חלק מהמשפחות נאלצות לעבור דירה כי העבריינים ממשיכים לרדוף אותם במקום הקודם.
יצחק קדמן: הקורבנות צריכים כל אגורה והקמצנות הזאת וצרות העין הזאת - -
אברהם מיכאלי: ד"ר קדמן, למה לקרוא לממשלה הזאת קמצנית כשהיא ממשלה נדבנית?
יצחק קדמן: נדבנית.
אברהם מיכאלי: אתה אומר שהיא לא נותנת מספיק.
יצחק קדמן: כל הסיפור הוא מיליון וחצי שקל.
אברהם מיכאלי: לא מר מדיוני אחראי לזה, יש גורמים אחרים.
יצחק קדמן: להגיד 10,000 שקלים תקרה אם הקורבן קיבל 20,000 שקל פיצוי, לעשות לו את זה חצי-חצי ואחר כך עוד לטעון שאם יגבו, המדינה ראשונה לוקחת את הכסף לפני שהוא מקבל את יתרת חובו?
יצחק קדמן: איזה מין רוע זה?
יצחק קדמן: למה לא ללכת ברוחב לב?
יצחק קדמן: זה לא בעיה תקציבית.
אברהם מיכאלי: העובדה היא שבמשך כמה קדנציות ממשלות לא אישרו והממשלה הזאת מאשרת.
אברהם מיכאלי: לכן צריך להגיד יישר כוח לממשלה הנוכחית.
יצחק קדמן: אני שמח מאד ואין לי בעיה לשבח את הממשלה, אבל אם כבר נותנים, לא בקפיצת יד, לא בפרצוף חמוץ.
יצחק קדמן: לכו ברוחב לב לעניין הזה, המדינה לא תינזק מזה.
יצחק קדמן: אם כבר עושים משהו, בואו נעשה את זה כמו בני אדם.
אברהם מיכאלי: אנחנו נמשיך בקו הנדבני הזה להמשך דיון.
שירי לנג: דובר כאן רבות על מנגנון התשלום.
שירי לנג: מכיוון שהמרכז לגביית קנסות אומר, ובצדק, שכאשר החוב לא התגבש לחוב זה לא תפקידו לשלם את הלוואת הגישור הזאת, כדי שלא ישתמע שבתי המשפט - - -
אברהם מיכאלי: הם לא משלמים כלום, זה לא כסף של מדיוני.
אברהם מיכאלי: למדיוני אין בינתיים קופה כזאת גדולה.
שירי לנג: אני אומרת למניעת ספקות, כדי שלא יתפרש שבתי המשפט הם אלה שצריכים לשלם את החוב.
אברהם מיכאלי: חס ושלום.
אברהם מיכאלי: בתי משפט ישלמו?
שירי לנג: הרעיון הזה כבר עלה בעבר.
אברהם מיכאלי: אתם בפשיטת רגל.
אורלי לוי אבקסיס: לא אני העליתי את הרעיון.
שירי לנג: לא את העלית את הרעיון, אבל היו גורמים אחרים.
דוד מדיוני: אני אסביר למה הכוונה.
דוד מדיוני: כל עוד החוב לא התגבש, אנחנו, כרשות האכיפה והגבייה לא יכולים להיות במשחק, כך שאם יש הצעה משופרת שלכם שעלתה, שבניגוד אליך אני חושב שהיא טעות – היא לא טעות בגלל שמה שאתם עושים זה לא עבודת קודש.
דוד מדיוני: אני חושב שבמשך שנים אתם מנסים ולא הצלחתם וכבר הגעתם למשהו, אבל אתם הולכים לתקוע את כל התהליך.
דוד מדיוני: חבל.
אברהם מיכאלי: ד"ר קדמן עושה את עבודתו נאמנה.
דוד מדיוני: אמרתי שהוא עושה עבודת קודש.
אורלי לוי אבקסיס: מר מדיוני, אף אחד לא יפיל עליך את התשלומים האלה.
אפרת חקאק: יש לי שתי הערות לנוסח.
אפרת חקאק: קודם כל, יש סעיף תחילה בנוסח, שהבנתי שהממשלה לא החליטה מתי ואולי בשלב הזה לא נכתוב סעיף תחילה.
אברהם מיכאלי: נחליט לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אפרת חקאק: שנית, ההסדר הזה צריך לחול גם על פיצוי לקטין לפי סעיף 11 לפקודת המבחן וסעיף 26 לחוק הנוער, שהם בעצם פיצויים לפי סעיף 77, לפי חוקים אחרים.
נעמה פויכטונגר: אנחנו רק צריכים לוודא שהמנגנון הוא אותו מנגנון ולא ניצור בעיה מבלי משים.
אברהם מיכאלי: העקרון הוא לא אותו עקרון?
אפרת חקאק: לדעתי יש לכתוב את זה לקריאה ראשונה ואם נצטרך לשנות או להוריד, יש את שנייה-שלישית.
אברהם מיכאלי: אין בעיה, נכניס את זה עכשיו.
אברהם מיכאלי: צריך לקרוא את הצעת החוק בשביל לאשר אותה לקריאה ראשונה?
אברהם מיכאלי: רבותי, אנחנו נמשיך לדון בכל ההערות לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אברהם מיכאלי: הנוסח יעלה לקריאה ראשונה למליאה אחרי שנאשר אותו ואת כל ההסתייגויות נכניס לדברי ההסבר.
אברהם מיכאלי: אנחנו ניתן לכל מי שלא הספיק להביע את עמדתו ואני מתנצל על כך.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להביא את הצעת החוק לאישור הוועדה.
אברהם מיכאלי: מי בעד אישור הנוסח שהובא לפנינו היום לקריאה ראשונה?
אברהם מיכאלי: הצבעה בעד נוסח הצעת החוק – פה אחד נוסח הצעת החוק נתקבל פה אחד
אברהם מיכאלי: הצעת החוק נתקבלה פה אחד.
אברהם מיכאלי: אני מודה לכם, ניפגש בישיבה הבאה בעניין הזה.
אורי מקלב: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.
אורי מקלב: על סדר היום תיקון טעות בחוק הנוער (טיפול והשגחה) (תיקון מס' 20), התשע"א-2011.
אורי מקלב: נבקש מהיועצת המשפטית שתקריא את הטעון תיקון ואחרי כן נאשר זאת.
נעמה מנחמי: אנחנו נפעל במסגרת סעיף 10א(ב) לפקודת סדרי שלטון ומשפט שאני אקריא אותו: "נפלה טעות בנוסח של חוק כפי שנתקבל בכנסת וקבעה הוועדה לפי הצעת יושב ראש הכנסת כי הטעות היא לשונית טכנית, פליטת קולמוס, השמטה מקרית או הדפסה או שיבוש של העתקה וכיוצא בזה, רשאית הכנסת בהחלטה לתקן את הטעות".
נעמה מנחמי: אני אציע לוועדה להכריז על הטעות כטעות מקרית.
נעמה מנחמי: הטעות היא בעצם שהשמטנו במקרה את סעיף התחילה: "תחילתו של חוק זה שישים ימים מיום פרסומו".
נעמה מנחמי: הוועדה החליטה על כך.
אורי מקלב: מיום פרסומו.
נעמה מנחמי: מיום פרסומו.
נעמה מנחמי: למעשה, מאחר שהחוק עדיין לא פורסם ברשומות, עיכבנו אותו עוד יום-יומיים כדי שהוא כבר יתפרסם ביחד עם התיקון.
נעמה מנחמי: ההחלטה היא בהתאם לישיבה מיום 6 ביולי.
נעמה מנחמי: הקטע הספציפי שבו מוצע התיקון מופיע בעמודים 28 עד 30 לפרוטוקול המתוקן.
נעמה מנחמי: ביקשנו את התיקון שלו כדי שהוא יהיה יותר ברור בנושא הזה.
אורי מקלב: שם יש החלטה של היושב ראש.
נעמה מנחמי: שניתן שישים ימים.
אורי מקלב: קיבלתם תשעים יום.
נעמה מנחמי: כן, מה שקרה זה שבעצם הם ביקשו תשעים ימים אבל היושב ראש אמר שמאחר שממילא זה ייקח זמן עד שיתפרסם החוק, מאחר שהוא נסע לחוץ לארץ, לכן פרקטית יהיו להם תשעים ימים וזה מה שהוחלט על ידי הוועדה.
נעמה מנחמי: שישים ימים שפרקטית זה היה ברור שזה יהיה קצת יותר.
אורי מקלב: אם כך, אנחנו מאשרים את הצעת התיקון, התיקון הטכני, בהצעת החוק עליה דיברנו.
אורי מקלב: אנחנו רוצים לקבוע שהתחולה של החוק תהיה שישים ימים מיום פרסומו.
אורי מקלב: ה צ ב ע ה אושר פה אחד התיקון אושר ויובא מחר למליאה.
דורית ואג: אני כבר מוכנה עם מכתב למזכירת הכנסת.
דוד רותם: על סדר היום תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) (הוראת שעה), התשע"א-2011 היום אנחנו משלימים את מלאכת הקודש של חברת הכנסת שלי יחימוביץ.
דוד רותם: מי רוצה להסביר לנו את התקנות?
ירון גולן: התקנות נסמכות על תיקון חקיקה שנעשה לחוק חובת מכרזים והן בעצם מסדירות את הדרך בה משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים יעשו מכרזים שקשורים לטקסטיל, מה שקרוי טקסטיל ביטחוני.
ירון גולן: התקנות מסדירות איך זה יקרה.
ירון גולן: הוסכם שהתקנות האלה יהיו בתוקף לשנתיים.
דוד רותם: יש לי כמה שאלות והן בעיקר לסעיף 4, סייג לתחולה, או לגבי סעיף 5.
ירון גולן: התקנות האלה נכתבו אחרי עמל ויזע עם הרבה פשרות מכל מיני כיוונים וצדדים וזה הנוסח המוסכם אליו הגענו בהסכמת התאחדות התעשיינים וגם חברת הכנסת שלי יחימוביץ הייתה מעורבת בזה.
ירון גולן: זה איזשהו משא ומתן שבסוף אלה התוצרים שלו.
שלי יחימוביץ': כן, לרבות סוגי בד שונים.
דוד רותם: "עסקה של משרד לביטחון פנים, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר וקיים רק ספק אחד בישראל העומד בדרישות המזמין והוא ספק של טובין תוצרת הארץ העומד בדרישות תקנות אלה וכולי".
דוד רותם: אז זה לא יחול?
דוד רותם: אם יש רק ספק אחד שמספק תוצרת הארץ, לא צריך להזמין אצלו?
דוד רותם: אפשר ללכת למישהו אחר?
שלי יחימוביץ': אז יש סייגים.
שלי יחימוביץ': הוא לא יוכל לקבוע.
ירון גולן: אם אני אהיה חייב ללכת אליו, אין לו הגבלה על המחיר.
דוד רותם: שלי, זה מניח את דעתך?
שלי יחימוביץ': זה אחרי כל כך הרבה פשרות ומשאים ומתנים שאני לא רוצה לקרוא תיגר על ההסכמות האלה.
דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי, יש לך הערות?
אלעזר שטרן: מעבר למספר הערות טכניות וניסוחיות יש לי שתי הערות.
אלעזר שטרן: הערה ראשונה שאמרתי אותה גם בתיקון לחוק שעשינו.
אלעזר שטרן: למיטב הבנתי יש כאן בעיה של סמכות באחת מהתקנות, בתקנה 3(א), סעיף קטן (ג), שמתייחסת למערכת הביטחון.
אלעזר שטרן: החוק, כפי שנערך בו התיקון, מדבר על העדפה של טקסטיל מתוצרת הארץ.
אלעזר שטרן: למיטב הבנתי, הפרשנות של המילה העדפה לא מאפשרת חסימה מוחלטת של מציעים מלגשת למכרזים.
אלעזר שטרן: העדפה, זה להעניק חמישים אחוזים במחיר עדיפות למציע מתוצרת הארץ אבל לא לחסום אותו לחלוטין.
שלי יחימוביץ': אז מה הבעיה?
אלעזר שטרן: אני אסביר.
אלעזר שטרן: החוק המסמיך מאפשר לקבוע תקנות בעניין העדפה.
אלעזר שטרן: התקנה שמדברת על מערכת הביטחון, לא מדברת על העדפה אלא על חסימה מוחלטת של מציעי חוץ מלגשת למכרז.
שלי יחימוביץ': אני חולקת עליך.
שלי יחימוביץ': אני חושבת שזה עניין של סמנטיקה והעדפה הוא שם גג.
אלעזר שטרן: אם חברת הכנסת תיתן לי לסיים את דבריי, אני אסביר את הדברים.
אלעזר שטרן: בעניין הזה זה כבר הוצג בפני הוועדה בדיון הקודם.
אלעזר שטרן: משרד המשפטים הציע את הפרשנות שלו שהיא דומה למה שאת מציעה, שההעדפה יכולה לכלול גם העדפה של מאה אחוזים.
אלעזר שטרן: למיטב הבנתי – אני גם אפנה אתכם לסעיף בחוק – פרשנות כזאת היא לא אפשרית בחוק.
אלעזר שטרן: סעיף 3(א) לחוק, לא לתקנות, סעיף קטן (א1), פסקה (3), יש שם הבחנה ברורה בחוק בין הוראות בעניין העדפה לבין הוראות לעניין הגבלת מכרזים למציעים.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, בחוק עצמו יש סעיף שקובע שהפרשנות לדעתי היחידה שיכולה להעלות ממנו היא שיש הבדל בין העדפה לבין הגבלה.
אלעזר שטרן: אלמלא הסעיף הזה, הייתי מקבל את הדברים שנאמרו כאן אבל ככל שיש את הסעיף הזה, זאת היא ההצעה שלי, שעד התיקון לחוק אני גם הצעתי שנכתוב באותה צורה את החוק עצמו.
שלי יחימוביץ': בסדר, אבל ההצעה שלך לא התקבלה.
אלעזר שטרן: הסמכות היא שלכם.
דוד רותם: זאת חוות דעתו של היועץ המשפטי.
דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי, אני אומר לך משהו.
דוד רותם: אני קורא את מכתבו של שר האוצר וכתוב בו: לאחר שהתקבל אישור ממחלקת חקיקת המשנה במשרד המשפטים, הוא מניח את התקנות האלה.
דוד רותם: תוגש עתירה לבג"ץ כנגד התקנות ויטענו על חריגה מסמכות.
דוד רותם: לא אני צריך להגן על התקנות האלה אלא משרד המשפטים שחושב שהתקנות הן בסדר יצטרך להגן עליהן.
דוד רותם: מכיוון שאנחנו עוסקים בתוצרת הארץ, אני מניח שגם בג"ץ יבין שהכוונה שלנו היא שהעדפה, פירושו של דבר גם הנושא הזה, ואני חושב שגם חברת הכנסת יחימוביץ חושבת כך.
אלעזר שטרן: זאת הייתה הערה אחת.
אלעזר שטרן: הערה שנייה, לגבי התקופה של התקנות המוצעות.
אלעזר שטרן: לפי סעיף 3 לתקנות המוצעות, התקנות אמורות לחול במהלך תקופה של שנתיים.
אלעזר שטרן: יש עם זה בעייתיות מסוימת.
אלעזר שטרן: כזכור, התיקון לחוק שעשינו הוא תיקון של הוראת שעה לתקופה של שנתיים.
אלעזר שטרן: מכיוון שהתקנות הן מכוחו של החוק המסמיך, הן לא יכולות להיות ארוכות בחיים שלהן מאשר החוק המסמיך.
אלעזר שטרן: צריכה להיות התאמה בין התקופה של התקנות והתקופה של החוק.
אלעזר שטרן: ככל שהחוק מסתיים, למיטב זיכרוני, בסוף דצמבר 2012, גם התקנות שבאות מכוחו של התיקון לחוק יכולות להיות תקפות רק עד סוף דצמבר 2012 ולא מעבר לכך.
שלי יחימוביץ': אדוני היושב ראש, אני יכולה להתייחס?
דוד רותם: אולי בהזדמנות זאת נתקן גם את החוק ונקבע שהחוק יחול כל עוד התקנות חלות.
שלי יחימוביץ': אני מבינה את הטענה המשפטית.
שלי יחימוביץ': יחד עם זאת, התחולה של החוק יכולה לחול רק מרגע החלת התקנות.
אלעזר שטרן: החוק נכנס לתוקף.
שלי יחימוביץ': חוק נכנס לתוקף בלי התקנות?
שלי יחימוביץ': איך אפשר ליישם אותו?
אלעזר שטרן: שאלת היישום היא שאלה שונה משאלת הכניסה לתוקף.
שלי יחימוביץ': החוק הוא לא הצהרת חוק אלא זה חוק שמאושר והופך לחקיקה מחייבת.
שלי יחימוביץ': אנחנו בעצם מתחילים ליישם את החוק החל מרגע אישור התקנות.
דורית ואג: לא, חודשיים אחרי.
שלי יחימוביץ': לכן אני מבקשת מכם דווקא למצוא מוצא משפטי שיאפשר לנו להתקין את התקנות שנתיים מיום היכנסן לתוקף כי זאת הייתה כוונת המחוקק ואנחנו יודעים את זה.
דורית ואג: לקח להם מאוד מהר להביא את התקנות.
דוד רותם: אנחנו נכניס לפרוטוקול את האמרה הזאת ונאמר שבעצם זאת הכוונה.
דוד רותם: אחר כך משרד המשפטים, משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים יבדקו איך ליישם את זה בכל התקופה.
דוד רותם: אם תהיה בעיה, הם יבואו אלינו כדי שנאריך את הוראת השעה, אבל תעשו את זה מהר ולא ביום האחרון.
חנן ארליך: ההערה של היועץ המשפטי נכונה.
חנן ארליך: התקנות יפקעו כאשר החוק יפקע וזה יהיה בסוף דצמבר 2012.
דוד רותם: מתי אתם מביאים תיקון לחוק כך שזה לא יפקע ב-2012?
חנן ארליך: אני לא יכול להתחייב עכשיו על תאריך.
דוד רותם: זה דבר נורא פשוט.
דוד רותם: לא צריך אפילו תזכיר גדול מדיי בשביל זה.
דוד רותם: זה שלוש שורות בתזכיר.
חנן ארליך: אני מסכים שזה תיקון פשוט אבל דרוש תיקון חקיקה אם רוצים שהתקנות יימשכו שנתיים.
שלי יחימוביץ': אבל הכוונה הייתה שהן יימשכו שנתיים ואילו כעת בפועל הן יימשכו פחות משנה וחצי.
דוד רותם: שלי, הצעת חוק חדשה, להאריך את החוק הזה לשנתיים מיום כניסתן לתוקף של התקנות.
שלי יחימוביץ': הניסיון מלמד שלקח לי ארבע שנים לחוקק את החוק הזה.
אלעזר שטרן: עוד הערה טכנית אחת.
אלעזר שטרן: סעיף 4 לתקנות צריך להיות לא כמשהו חיצוני לתקנות אלא כחלק מהתקנות.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, הסייגים לתחולה צריכים להיות חלק מהתיקון ולא משהו חיצוני לתקנות.
אלעזר שטרן: זאת הערה טכנית לחלוטין.
ירון גולן: זה עבר את משרד המשפטים אבל זה אפשרי.
אלעזר שטרן: זה צריך להיות חלק מתקנה 3(א).
דוד רותם: זה חלק מתקנה 3(א).
אלעזר שטרן: סעיף 1 מתקן את התקנות וסעיף 4 לא מתקן את תקנות חובת המכרזים אלא הוא סעיף חיצוני לו.
אלעזר שטרן: הוא צריך להיות בפנים.
דוד רותם: נשנה את המספרים.
אלעזר שטרן: צריך להכניס את זה כסעיף קטן (ו).
דוד רותם: זה יהיה סעיף (ו).
דוד רותם: סעיף 4 יהפוך להיות סעיף (ו) בתקנה 3(א).
דוד רותם: למה תחילתן של תקנות אלה שישים יום מיום פרסומן?
דוד רותם: זה המון זמן.
דוד רותם: אתם צריכים כל כך הרבה זמן כדי להתארגן?
מאיר שטרית: צריך לראות מה העמדה של משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים ואיך הם נערכים עם המכרזים שלהם להטמיע את התיקון החדש.
דוד רותם: עד שזה יפורסם, יעבור חודש.
דוד רותם: עד שזה ייכנס לתוקף, עוד חודשיים וכבר גמרנו את השנה והתקנות האלה, במקום על שנתיים יחולו רק על שנה אחת.
דוד רותם: השאלה אם אתם באמת צריכים שישים ימים.
דוד רותם: השאלה אם שלושים ימים לא מספיקים לכם.
ניצה פלג: יש לי חשש שלא, כי אנחנו צריכים להפעיל הוראות ואנחנו צריכים להיערך לזה.
ניצה פלג: זה לא משהו שעובד מהיום למחר.
דוד רותם: זה גם לא מתפרסם היום ומחר.
דוד רותם: גם אם אני מאשר את זה היום.
ניצה פלג: בסדר, אבל רק אחרי שאתם מפרסמים את זה ברשומות, רק אז אנחנו יכולים להפוך את זה להוראה של משרד הביטחון.
דוד רותם: לא, אתם יכולים בעוד שבע דקות להפוך את זה כי אני מודיע לך שאיך שאנחנו נאשר את זה, זה גם יפורסם באותו נוסח וזה לא ישתנה.
ענבל גלעדי: עד אתמול חשבנו שיש נוסח שלא אמור להשתנות אבל דברים השתנו לאור הערות הוועדה.
דוד רותם: אחרי אישור הוועדה אנחנו כבר לא יכולים לשנות שום דבר.
דוד רותם: המשרד לביטחון פנים, מה אתכם?
עודד ברוק: בסדר.
עודד ברוק: שלושים ימים מספיקים.
דוד רותם: לכם מספיקים שלושים ימים.
דוד רותם: אם כן, בתקנה 2 זה יהיה שלושים ימים מיום פרסומן.
ענבל גלעדי: כן.
ענבל גלעדי: לאור הערות שטרן שקיבלנו בשבוע שעבר, העברנו את התייחסותנו וגילינו כמה תיקונים קטנים שההתאחדות מסכימה לגביהם שאפשר לתקן אותם ולמיטב הבנתנו גם משרד האוצר ומשרד המשפטים מסכימים להם.
ענבל גלעדי: ההערה הראשונה היא לעניין ההגדרה של המונח מערכת הביטחון בכותרת של התקנה.
ענבל גלעדי: התקנות האלה עוסקות לא רק במשרד הביטחון ובצה"ל אלא גם במשרד לביטחון פנים.
ענבל גלעדי: לכן המונח מערכת הביטחון לא מתאים וצריך לתקן אותו.
אלעזר שטרן: אפשר להשמיט את זה ולכתוב שהכותרת תהיה רכישת טקסטיל.
ענבל גלעדי: אפשר.
ירון גולן: בחוק יש הגדרה למערכת הביטחון.
ענבל גלעדי: אנחנו גם נדבר על ההגדרה.
אלעזר שטרן: הכותרת לא תהיה רכישת טקסטיל למערכת הביטחון אלא רכישת טקסטיל.
ירון גולן: מעירה כאן מירי שזה יכול קצת לבלבל כי התקנות האלה, התחולה שלהן היא לגבי מערכת הביטחון.
ירון גולן: אולי לא לכתוב מערכת הביטחון אבל כן צריך איזשהו משהו.
ענבל גלעדי: אין בעיה.
ענבל גלעדי: מבחינתנו אפשר לומר גם משרד הביטחון, המשרד לביטחון פנים, ואם צריך אפשר גם להוסיף שירות בתי הסוהר וכולי.
אלעזר שטרן: במקומות אחרים המשטרה ושירות בתי הסוהר נחשבים למערכת הביטחון.
ענבל גלעדי: לא, הם לא.
ענבל גלעדי: תכף נדבר על ההגדרה.
ענבל גלעדי: ההערה הזאת מתקשרת להערה הבאה שמדברת על המונח מערכת הביטחון.
ענבל גלעדי: בנוסחים הקודמים ובמשא ומתן מול התאחדות התעשיינים דובר על כך שמבחינת משרד הביטחון, הגופים שיחולו עליהם תקנות הטקסטיל, הם בעצם משרד הביטחון וצה"ל כאשר הגדרת מערכת הביטחון בחוק, חוק חובת המכרזים, היא הגדרה רחבה יותר.
ענבל גלעדי: לכן לפחות בנוסחים הקודמים – אני לא יודעת למה זה הושמט, אבל זאת טעות ואנחנו מסכימים שזאת טעות וצריך להחזיר את ההגדרה למקום – ההגדרה לעניין תקנות הטקסטיל היא מערכת הביטחון כאשר הכוונה היא למשרד הביטחון וצה"ל בלבד.
דוד רותם: גם המשרד לביטחון פנים.
ענבל גלעדי: לא.
ענבל גלעדי: כשמדברים על מערכת הביטחון בתקנות, מתייחסים אלינו.
ענבל גלעדי: כשרוצים להגיד המשרד לביטחון פנים, כתוב בתקנות המשרד לביטחון פנים.
ענבל גלעדי: צריך להגדיר את מערכת הביטחון כך שהכוונה היא למשרד הביטחון ואז בתקנות מוגדר משרד הביטחון שזה משרד הביטחון וצה"ל, או בכל מקום שכתוב מערכת הביטחון – לתקן.
ענבל גלעדי: אני חושבת שיותר נכון לעשות את זה כהגדרה פנימית לתקנות.
דוד רותם: נכניס הגדרה פנימית לתקנות.
ענבל גלעדי: אנחנו מסכימים שזה בסדר ואין עם זה בעיה.
ענבל גלעדי: זה מתחבר להערה שלכם לגבי הכותרת.
ענבל גלעדי: דבר נוסף זה עוד משהו שהושמט במעבר בין הנוסחים ואין לנו ויכוח שצריך להחזיר אותו.
ענבל גלעדי: זה חודד בעקבות ההערה של שטרן לגבי החלופות שלגבי האומדן, איך עושים את אומדן סכום העסקה.
ענבל גלעדי: החלופה הראשונה מדברת על המחיר לפיו התקשרה לאחרונה מערכת הביטחון עם ספק של טובין מתוצרת הארץ, אבל הושמטו המלים לאחר עדכונו, מלים שצריכות להיות שם כי אז ברור מהי אותה תקופה ולא משנה אם עברה שנה או שנתיים מאז ההתקשרות האחרונה.
ענבל גלעדי: ה-לאחר עדכונו בעצם מביא למצב שהאומדן הוא סביר, הגיוני ועדכני נכון לאותו מועד.
ענבל גלעדי: גם על זה אין לנו ויכוח שאלו מלים שהיו וצריך להחזיר אותן גם בניסוח הנוכחי.
ענבל גלעדי: דיברנו על הנושא של העדפה לעומת חסימה.
ענבל גלעדי: אין לנו בעיה להישאר במה שכבר הוסכם.
ענבל גלעדי: לגבי האישור על המרכיב הישראלי, נשאלנו שאלה לגבי הצעת המציע – אין בעיה.
ענבל גלעדי: לגבי הנושא של התחולה, אנחנו מבינים שאתם עושים את זה דרך הארכת החוק.
דוד רותם: לא תהיה לנו ברירה.
דוד רותם: בינתיים אנחנו קובעים שלושים ימים.
ענבל גלעדי: כשאתם מתקנים את הנושא של תקנה 4 של סייג לתחולה ומעבירים את זה ל-(ו), כפי שאמרתם עכשיו, תשימו לב שצריך גם לתקן את המלים, במקום "תקנות אלו לא יחולו במקרים אלה", לומר "תקנה זו לא תחול במקרים אלה" כי בסך הכול מדובר בתקנה 3(א) ולא בסט של תקנות, כך שיותר נכון לנסח את זה כך.
חנן ארליך: לגבי המלים "לאחר עדכונו", חקיקת משנה אצלנו אמרו שהמלים האלה מצריכות תוספת שמסבירה מה זה עדכונו.
ענבל גלעדי: זה מינוח שמופיע היום בתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) וההגדרות לקוחות משם.
ענבל גלעדי: זה לא משהו שהמצאנו אותו לעניין הזה.
חנן ארליך: אין סעיף הצמדה?
ענבל גלעדי: אני אראה לכם היכן.
חנן ארליך: היא אמרה שאין בעיה להוסיף לאחר עדכונו אבל אז צריך להוסיף סעיף הצמדה.
ענבל גלעדי: אפשר להוסיף את זה.
ענבל גלעדי: זאת לא בעיה.
קריאה: אצלנו זה ברור שזאת רק הצמדה.
ענבל גלעדי: העתקנו את זה מסעיף קיים עם התאמות לדברים שהתעשיינים ביקשו.
ירון גולן: בסדר, אבל צריך להוסיף סעיף הצמדה.
ענבל גלעדי: אפשר להפנות את זה למה שיש.
דוד רותם: להפנות לתקנה בתקנות מערכת הביטחון.
קריאה: זה סעיף 13.
ענבל גלעדי: כן, סעיף 13(ב).
ענבל גלעדי: הניסוח מתבסס על תקנה 13(ב) לתקנות חובת המכרזים (התקשרויות מערכת הביטחון).
ענבל גלעדי: החלופה הראשונה שמדברת על המחיר בישראל שעל פיו התקשר בעבר משרד הביטחון לאחר עדכונו.
ירון גולן: את יכולה להפנות לשם.
ענבל גלעדי: האמת היא שרצינו להפנות לשם אבל בגלל אדפטציות אליהן הגענו לבקשת התאחדות התעשיינים, פשוט העתקנו.
ענבל גלעדי: אפשר לעשות לאחר עדכונו כפי שמעדכנים.
מאיר שטרית: יש תקנה שמפנה ואומרת איך נעשה העדכון?
ענבל גלעדי: אני אבדוק.
ענבל גלעדי: אני רואה שלא.
ירון גולן: לא צריך לחזור על טעות.
ענבל גלעדי: אני לא בטוחה שזאת טעות.
ירון גולן: העירו לנו הערה נכונה.
ירון גולן: אם זה לאחר עדכונו, צריך איזשהו סעיף שמסביר מה העדכון.
קריאה: לעניין תיקון של תקנות חובת המכרזים של מערכת הביטחון, יש ועדה משותפת למשרד הביטחון ולמשרד האוצר.
קריאה: אם אתם רוצים להעלות את זה דרך הנציגים שלכם בוועדה – ליאורה גיא או יריב נחמה – בבקשה.
ירון גולן: לא רוצים לתקן.
ירון גולן: אתם רוצים להעתיק משם משהו שיהיה כאן.
ירון גולן: לא מתקנים שם.
דוד רותם: לא, אנחנו לא מתקנים שם.
ירון גולן: כשהוא אומר טעות, הוא מתכוון לכך שלא הסבירו שם מה זה עדכון.
דוד רותם: צריך להסביר כאן את הנושא של לאחר עדכונו ואיך מצמידים למדד.
ניצה פלג: זאת לא הצמדה למדד.
ניצה פלג: זאת הצמדה לסל.
ניצה פלג: אי אפשר להגדיר מה הסכום ספציפית כי זה תלוי במוצר אותו אנחנו רוכשים ולכל מוצר יש סל הצמדה.
ניצה פלג: זה תלוי מה מרכיב העבודה שלו ומה מרכיב החומרים המיובאים.
ניצה פלג: זה תלוי בהרבה דברים ולכן אי אפשר להגדיר סל מסוים.
דוד רותם: תשאירו את זה לאחר עדכונו והם יודעים איך מעדכנים וגם ההתאחדות יודעת איך מעדכנים.
דוד רותם: הם יסתדרו ביניהם טוב מאוד.
מאיר שטרית: היות שההוראות האלה הן לשנתיים, לשנה וחצי-שנתיים, אתם עושים הצמדה להתקשרות בת שנתיים?
ניצה פלג: כן, אם יש לנו מרכיב.
מאיר שטרית: כי הנחיות החשב הכללי הן רק לאחר 18 חודשים.
ניצה פלג: יש לנו הנחיות שלנו.
דוד רותם: מדובר על מחיר שקנו לפני שנתיים ועכשיו קונים שוב.
דוד רותם: כאן צריך לעשות עדכון.
קריאה: הכוונה היא שאם עושים את האומדן למשהו שרכשנו לפני חמש שנים, לא סביר שנשאיר את המחיר שרכשנו לפני חמש שנים כרפרנס למה שקונים עכשיו.
קריאה: לכן אנחנו אומרים לאחר עדכונו.
דוד רותם: אדוני ממשרד הביטחון.
קריאה: ממשרד הביטחון, מהייעוץ הכלכלי.
דוד רותם: אילו היית ממשרד האוצר, היית מבין שצריך לקנות במחיר שקנינו לפני חמש שנים.
דוד רותם: הזכות שניתנת לתעשיינים למכור למערכת הביטחון שווה את חמש השנים האלה.
אלעזר שטרן: אני אסכם.
אלעזר שטרן: אני מבין שאנחנו מצמידים את התקופה של התקנות לתקופת תוקפו של החוק.
דוד רותם: עד שנתקן את החוק.
דוד רותם: אני לא רוצה שבאיזושהי דרך יבטלו לי את התקנות.
ענבל גלעדי: נכון לעכשיו עושים עד סוף 2012 ואז תתקנו את החוק?
דוד רותם: מה אנחנו יכולים לעשות?
דוד רותם: משרד המשפטים חושב שזה נכון ממילא זה כך, אז נכתוב את זה בצורה מפורשת.
ענבל גלעדי: אין שום בעיה.
דוד רותם: אני יכול להצביע?
דוד רותם: ה צ ב ע ה התקנות אושרו – פה אחד התקנות אושרו פה אחד, שלי ושל חברת הכנסת שלי יחימוביץ שמחליפה בעניין הזה את בוז'י הרצוג.
דוד רותם: על פי בקשת חבר הכנסת אורי אריאל, שלא הגיע.
דוד רותם: מה אפשרת לעשות?
דוד רותם: יש לו תפקידים יותר חשובים, הוא נסע לאתיופיה.
דוד רותם: אני כינסתי את הישיבה ---
מיכאל בן-ארי: כשהוא נוסע לחו"ל אתה יורד עליו, פעם אחת בחמש שנים.
דוד רותם: הגעת, ברוך הבא.
דוד רותם: הוא ביקש לקיים דיון לגבי הוצאת צווי גירוש מיהודה ושומרון, כשהוא מתייחס לצווים הוצאו לשנים עשר תושבים של יהודה ושומרון.
דוד רותם: מי שמחליף אותו פה אני מבין זה יושב ראש האיחוד הלאומי, חבר הכנסת כץ.
דוד רותם: בבקשה, אדוני, תציג לנו את הבעיה.
יעקב כץ: קודם כל אני רוצה להגיד תודה לאדוני יושב הראש ו ---
דוד רותם: זה תפקידי, אל תגיד לי תודה.
דוד רותם: אני לא עשיתי לך שום טובה.
דוד רותם: בוא נאמר ככה, אילו אתה היית פונה, אני מניח שהישיבה הייתה מתקיימת בעוד חודש.
יעקב כץ: טוב, אני מנסה להתחנף אליך.
זהבה גלאון: השאלה מה היה קורה אם אני הייתי פונה.
דוד רותם: אם את היית פונה – זה היה קורה בעוד שנה.
זהבה גלאון: ברור, הכל ברור.
זהבה גלאון: היא הנותנת, כן, ברור.
מיכאל בן-ארי: רגשות הקיפוח פה זועקים עד השמיים.
יעקב כץ: אז אני רוצה עוד פעם להגיד תודה ליושב הראש שכינס את הישיבה בפגרה.
יעקב כץ: אני יודע שחבר הכנסת דודו רותם עבד קשה מאד כל השנה האחרונה והיה זקוק מאד לשלושה חודשים האחרונים כדי קצת להירגע ולנוח, אחרי העבודה הקשה במושב הקיץ.
יעקב כץ: אחרי מה שקרה אתמול, שנתניהו ---
דוד רותם: אתמול לא נמצא על סדר היום.
יעקב כץ: שלשום.
יעקב כץ: כן, כן, אני ---
דוד רותם: אתמול, שלשום, לא נמצא על סדר היום.
יעקב כץ: אני רק ממשיך ---
דוד רותם: לא, לא, כצ'לה, אני הרי מכיר את ה ---
יעקב כץ: חופש הדיבור.
דוד רותם: חופש הדיבור לא אצלי.
דוד רותם: אני הרי מכיר אותך, אני מבין איך אתה מתכוון לקחת אותי לאן שאתה רוצה לקחת, לכן אני מראש אומר לך – אנחנו עוסקים בנושא מאד מצומצם – וזה הנושא שאנחנו עוסקים בו.
דוד רותם: אל תיקח אותי לאתמול ולשלשום.
דוד רותם: אתה יודע, אצלי הזיקה, אני יש לי את הבעיה הזאת שאני זוכר מה היה לפני שנה, אני לא זוכר מה היה אתמול.
דוד רותם: אז תישאר במה שהיה לפני שנה.