GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יובל וולמן: זה עוד יותר תמוה על רקע זה שמעולם הם לא טענו שיש להם בעיה עם זה במשך השנתיים שאנחנו בדיונים.
גבריאל קלינג: הלשכה התבקשה להודיע את עמדתה.
גבריאל קלינג: ללשכה היום, בגלל הבחירות, אין מוסדות בשמם אפשר לתת תשובה.
יובל וולמן: הצו הזה שנתיים לא נכנס לתוקף ואני חושב שהגיע העת, על אף הבחירות המתגבשות בלשכת עורכי הדין, שהוא ייכנס לתוקף.
אורן פרסקי: הן לא מתגבשות.
יובל וולמן: צריך לקבל החלטה.
אורן פרסקי: הבחירות כבר היו.
יובל וולמן: ללשכה גם הייתה הזדמנות לגבש את עמדתה בכל השנה האחרונה.
דוד רותם: והיא לא גיבשה.
דוד רותם: וולמן, אני מכיר כל מיני משרדי ממשלה שבשנתיים האחרונות היו אמורים לגבש עמדה ודעה.
דוד רותם: אל תבוא בטענות אל הלשכה.
פיני שחר: אדוני היושב ראש, היה באמת תהליך מאוד ארוך אתם והתקיימו ישיבות והחלפת מכתבים ואימיילים.
דוד רותם: אני רוצה שתבין.
דוד רותם: אני לא נציג הלשכה כאן.
פיני שחר: אבל אתה עוררת את הסוגיה.
דוד רותם: אני עוררתי את הסוגיה משום שהיא מטרידה אותי.
דוד רותם: או שהיא הייתה קיימת או שהיא לא הייתה קיימת אבל היא מטרידה אותי מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: אני צריך לשמור על האזרח.
דוד רותם: פתיחת השוק לעורכי דין זרים מעניינת אותי כמו השלג דאשתקד.
דוד רותם: שיהיה לך ברור.
דוד רותם: אני צריך להגן על האזרח הישראלי.
דוד רותם: אם זה עוד לא הופנם, זה חמור מאוד.
דוד רותם: אני צריך להגן על אותו אזרח ישראלי שיקבל שירות שאתם תעמידו לו ולהיות בטוח שהוא לא יחטוף אחר כך מכה.
דוד רותם: זה התפקיד שלי.
דוד רותם: כל יתר הדברים, הם לא התפקיד שלי.
דוד רותם: לכן, כשאתם אומרים לי שהלשכה תחזיק כנאמן, אני רוצה להיות בטוח שכאשר יבוא אחר כך האזרח ללשכה, לא יאמרו לו שלא יבלבל להם את המוח.
קריאה: לנאמן יש חובות על פי חוק.
דוד רותם: יש לו חובות על פי חוק, אבל אז מה יקרה כשהלשכה לא עשתה את זה?
דוד רותם: הוא יגיש תביעה נגד הלשכה?
דוד רותם: רבותיי, אם אתם רוצים לדאוג לי לעוד דיונים בבתי משפט, אין שום בעיה.
דוד רותם: משרד המשפטים, תעבירו לי בבקשה מכתב של השר שאומר שהוא, שר המשפטים, אומר שאין בעיה עם זה, שילכו אתם לבתי משפט.
דוד רותם: אני רוצה את זה.
דוד רותם: גם משרד המשפטים צריך לדבר בלשון אחת בכל הדיונים.
דוד רותם: הוא לא יכול בכל דיון בכל חוק לדבר בצורה אחרת.
דוד רותם: עוד שבועיים ישב כאן משרד המשפטים עם בוררות חובה וזה נורא חשוב לכם, אבל כאן אתם אומרים לי שילך לבית משפט.
אלון קפלן: אני חושב שאי אפשר להוציא את הצו מהקונטקסט של החוק כולו.
אלון קפלן: אמנם אני לא הייתי מעורב בזה אבל בשבוע שעבר נקבעה פגישה עם משרד המשפטים.
דוד רותם: לא, נושאי משמעת, פגישות ותיאומים, אני לא רוצה להיכנס לזה.
דוד רותם: אני רוצה לדעת איך אני יכול לחוקק את הצו הזה.
אורן פרסקי: החוק יופעל כשיש גם את הצו וגם את הכללים.
אורן פרסקי: החוק קובע את זה.
עמי ברקוביץ: החוק לא אומר את זה.
עמי ברקוביץ: החוק לא מחייב את זה.
אורן פרסקי: לצערנו הישיבה אכן נדחתה.
עמי ברקוביץ: זה שזה יידחה בשבועיים, זאת הנקודה?
עמי ברקוביץ: אתה אומר שבכלל אין עמדה של מוסדות הלשכה.
עמי ברקוביץ: אם זה כך, אפשר יהיה להביא את הכללים האלה רק אחרי החגים.
אורן פרסקי: אפשר היה בינתיים לסכם ביניכם לבינינו מה אנחנו רוצים.
עמי ברקוביץ: אני מבטיח לך שזה יסוכם.
דוד רותם: מר פרסקי, אדוני נבחר לוועד המרכזי?
אורן פרסקי: החדש?
אורן פרסקי: עוד לא יודע.
דוד רותם: אז איך אתה בכלל יכול להגיד?
אורן פרסקי: מה זה קשור?
עמי ברקוביץ: הוועדה הארצית צריכה לאשר את זה.
דוד רותם: אין רציפות ממשלית ומה שקורה זה שאתה תגיע להסכמה, יבוא הוועד החדש ויגיד שמכיוון שזה השלטון הקודם, הוא לא מקבל.
אורן פרסקי: אז נחכה.
דוד רותם: מי יחכה?
אורן פרסקי: הלשכה תחכה עד שיהיו לה מוסדות.
דוד רותם: הלשכה תחכה.
דוד רותם: אתה חושב שהלשכה תחזיק אותי בגרון?
דוד רותם: אתה אומר לי בעצם שאעזוב את הלשכה ושאתקין את הצו הזה.
דוד רותם: אני אדאג משום שעל הלשכה אי אפשר לסמוך.
אורן פרסקי: הלשכה שלחה אותנו לכאן היום.
דוד רותם: איזו לשכה?
אורן פרסקי: הלשכה הקיימת.
דוד רותם: הקודמת או הבאה?
יעל גויסקי: הקודמת והבאה, זה היינו הך.
עמי ברקוביץ: יש רציפות.
דוד רותם: אם יש רציפות, זה מצוין.
אלעזר שטרן: הסוגיה הבאה היא סוגיית פוליסת הביטוח שגם כן כבר התחלנו לדון בה, האם היא תהיה על בסיס מקרה או על בסיס תביעות.
אלעזר שטרן: גם אם היא תהיה על בסיס תביעות, באיזו תקופה מדובר.
אלעזר שטרן: לגבי הדברים שנאמרו כאן קודם, גם אם מדובר בפוליסה על בסיס תביעות, יש הבדל מסוים בין הפוליסות שהוצגו על ידי בבצ'יק לבין הדברים שהיושב ראש דיבר עליהם.
אלעזר שטרן: העניין הזה של ה-רן אוף הוא דבר שמדובר על בסוף התקופה שעורך הדין מסיים, הוא מבקש מאותה חברת ביטוח לקנות עוד תקופה מסוימת.
אלעזר שטרן: כאן לא על זה מדובר אלא מדובר כאן על לקנות את התקופות האלה מראש.
אלעזר שטרן: שוב, שאלת התקופה היא גם כן שאלה כשלעצמה אבל כל תקופה שהוועדה תחליט עליה, מדובר על דברים שיקנו אותם מראש ולא בדיעבד בסוף התקופה.
דוד רותם: עכשיו בואו נקרא את הסעיף כי אני רוצה שהדברים יהיו ברורים.
דוד רותם: "הביטוח ייעשה אצל מבטח או מבטח זר באופן שיכסה תביעות שהוגשו לראשונה במהלך תקופת הביטוח על פי הפוליסה".
דוד רותם: כמה זמן היא תקופת הפוליסה?
פיני שחר: שנה.
דוד רותם: מה שקרה זה שאני באותה שנה לא הגשתי נגדו תביעה כי לא התברר לי, אז אתה רוצה את הרף.
דוד רותם: "הפוליסה תכלול תקופת גילוי שלא תפחת משבע שנים מתום הפסקת פעילותו של עורך הדין הזר בישראל, אם הפסיק פעילותו בישראל במהלך תקופת הביטוח על פי הפוליסה, כך שיינתן כיסוי לתביעות שהוגשו לראשונה במהלך תקופת הגילוי בשל עיסוקו כ".
דוד רותם: שים לב, אם הוא הפסיק פעילותו בישראל במהלך תקופת הביטוח על פי הפוליסה.
דוד רותם: עורך הדין עשה ביטוח לשנה, ישב כאן שלוש שנים ועזב את הארץ.
דוד רותם: הוא גרם לי נזק בשנה השנייה.
קריאה: בשנה שהוא לא היה מבוטח?
דוד רותם: לא היה מבוטח.
לירז דמביץ: הוא ביטל את הרישום שלו במרשם כ?
פיני שחר: לא ייתנו לו לפעול כ בלי להיות מבוטח.
דוד רותם: הוא אמר לכם שעוד מעט הוא יביא את החידוש, הוא שלח מכתב וכולי.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה כאן
דוד רותם: ברור שכל תביעה שתוגש במהלך ה-רן אוף תהיה מכוסה בפוליסה הזאת.
דוד רותם: אל תשאל אותי איך עושים את זה ומה עושים כי אני לא מבין בזה.
פיני שחר: אני יכול לומר משהו שיהיה שונה מכל מה שדיברנו עד עכשיו?
פיני שחר: אני חושב שאתה צודק.
דוד רותם: לשם שינוי פעם אחת אני צודק, אז תדאג לי.
דוד רותם: תנסח את זה כך שזה יהיה ברור.
פיני שחר: צודק.
אלעזר שטרן: צריך להחליט איזו תקופה.
דוד רותם: כמה היא תקופת ההתיישנות היום?
אורן פרסקי: שבע שנים.
דוד רותם: אם כן, שבע שנים.
אלעזר שטרן: אם כי בחוזי ביטוח זה שלוש שנים.
דוד רותם: זה לא חוזה ביטוח של מבטח ישראלי.
דוד רותם: למה מגיע לו שלוש שנים?
פיני שחר: זה צד ג'.
פיני שחר: פוליסת ביטוח, נכון, היא שלוש שנים אבל לגבי צד ג', פוליסת ביטוח צד ג', זה לא התיישן.
קריאה: עד שהתביעה של הצד השלישי לא התיישנה.
דוד רותם: שבע שנים.
פיני שחר: אלא אם כן יש סייגים בחוק ההתיישנות.
דוד רותם: בינתיים עוד אין סייגים בחוק ההתיישנות.
דוד רותם: הוא יגיע במסגרת דיני הממונות.
אלעזר שטרן: שיהיה ברור שכאשר מדובר על רן אוף, מדובר על רן אוף שקונים אותו מראש ולא בדיעבד בסוף השנה.
פיני שחר: אני רוצה להדגיש משהו.
דוד רותם: יש עוד נקודה אחת שהעלו עורכי הדין ואני מבקש שתחשוב עליה.
דוד רותם: אני באתי ל זר שייתן ייעוץ בדין זר.
דוד רותם: הוא אומר לי שהוא צריך להגיש תביעה בחוץ לארץ והאגרה היא בסכום של מאה אלף דולר.
דוד רותם: נתתי לו מאה אלף דולר.
דוד רותם: גנב את הכסף.
דוד רותם: הפוליסה הזאת מכסה אותו?
דוד רותם: כי הפוליסה היום של אחריות מקצועית לא מכסה דברים כאלה.
דוד רותם: היא לא מכסה גניבות.
פיני שחר: היא לא תכסה.
דוד רותם: גם הפוליסה הישראלי.
פיני שחר: אף פוליסה – ולא משנה אם אחריות מקצועית או דבר אחר – לא מכסה פעולות בזדון של המבוטח.
אורן פרסקי: פיקדון יכסה.
דוד רותם: עזוב לרגע את הפיקדון.
דוד רותם: אל תקשיב לעורכי הדין.
דוד רותם: הם יסיטו אותך מהמסלול כל הזמן והם עושים את זה בכוונה.
דוד רותם: השאלה שלי היא מה אנחנו עושים במקרה הזה.
דוד רותם: אם עורך הדין הזר גנב ממני כסף ואמרנו שהוא רק יוכל להפקיד את זה בחשבון ישראלי וכולי, אבל הוא צריך לשלם אגרה, גנב את הכסף, ואתה אומר לי שאחפש את החברים.
פיני שחר: אף פוליסת ביטוח שאני מכיר בארץ ובעולם לא מכסה פעולה בכוונת זדון של המבוטח.
אלון קפלן: אלא אם כן תחזור לחוק וכמו שיש בחוק מכר דירות חלופה של ביטוח מול ערבות בנקאית, תיצרו חלופה כזאת עם חברת ביטוח.
עמי ברקוביץ: החוק קבע כבר את החלופות.
אלון קפלן: החוק קבע.
אלון קפלן: אז תקבעו בתקנות.
עמי ברקוביץ: החוק קבע שלוש אופציות.
פיני שחר: הוא מתכוון שהוא לא קבע איזה סוג של ביטוח.
אורן פרסקי: קפלן מציע שהביטוח הזה יהיה מעין ערבות של חברת ביטוח.
אורן פרסקי: יותר קרוב לערבות של חברת ביטוח מאשר לפוליסת אחריות מקצועית, כי אז היא תכסה את כל האפשרויות.
פיני שחר: אני יכול להגיד משהו לפרוטוקול וזה מכוון ללשכת עורכי הדין?
פיני שחר: לשכת עורכי הדין נמצאת בשלב מאוד מתקדם להחיל חובת ביטוח, אחריות מקצועית גם על עורכי דין בישראל.
אורן פרסקי: דוקטור קלינג מטפל בזה.
אורן פרסקי: הוא יצא לרגע.
דוד רותם: הם בשלב מאוד מתקדם של מה?
פיני שחר: להחיל חובת ביטוח אחריות מקצועית גם על עורכי דין ישראלים.
פיני שחר: אותם תנאים שאנחנו קובעים לגבי פוליסת ביטוח לעורכי דין זרים יחולו גם על עורכי דין ישראלים.
פיני שחר: אנחנו לא הולכים לעשות שם אפליה בין שני עורכי הדין האלה.
אורן פרסקי: אני מניח שזה ימצא חן בעיני דוקטור קלינג אבל אני לא יכול לדבר בשמו.
דוד רותם: עוד יותר ימצא חן בעיניי.
דוד רותם: איזה פוליסה הם עושים?
פיני שחר: הם צריכים להציג לנו איזה פוליסה הם רוצים אבל סביר להניח שהפוליסה שהם יכתבו, היא הפוליסה שיש היום של אילון ומגדל.
פיני שחר: אנחנו מכירים אותן.
אורן פרסקי: מבחינת העיקרון אנחנו מסכימים שהפוליסה צריכה להיות דבר שנקבע מראש ושהוא מקובל עלינו ושאנחנו יודעים איזה ביטוח יביאו עורכי הדין הזרים, כמו שאנחנו רוצים לדעת איזה ביטוח יביאו עורכי הדין הישראלים.
דוד רותם: רבותיי, עשו לי טובה.
דוד רותם: עניינים של לשכת עורכי הדין, תעזבו אותי כי אני כבר לא שם.
דוד רותם: השאלה שלי היא האם יש לנו איזושהי הגנה על כסף שהופקד בידי אותו באיזושהי מסגרת כמו פוליסת, אחריות, ביטוח.
עמי ברקוביץ: לבקשתך הוסף סעיף 98(ה) שמדבר על כך ש זר המקבל כספים בנאמנות יפקידם בחשבון שיתנהל בישראל בתאגיד בנקאי.
דוד רותם: הפקדתי שם את הכסף.
דוד רותם: לכן הכנסתי את הסעיף.
דוד רותם: הפקדתי את הכסף בחשבון הזה אבל אני צריך לשלם את האגרה בניו יורק ולכן משכתי שיק.
דוד רותם: שילמתי לבית המשפט בניו יורק, לא הגשתי את התביעה ואז הגשתי בקשה להחזיר לי את הכסף.
דוד רותם: הקליינט הישראלי הפסיד את המאה אלף דולר.
דוד רותם: השאלה היא איך אנחנו שומרים עליו.
דוד רותם: אין לך דרך?
פיני שחר: אין דרך.
דוד רותם: בוא נאמר שיש לך דרך אלא שאתה רק צריך לחשוב.
דוד רותם: אני בטוח שאתה הולך למשרד שלך, יושב חצי שעה עם ראש נקי, חושב ואתה מוצא לי את הפתרון.
פיני שחר: קודם כל, יכול להיות.
פיני שחר: אני סקפטי, אבל יכול להיות.
דוד רותם: תראה איזה קרדיט אני נותן לך.
פיני שחר: יש פתרון והיום זה קיים ולא רק בפוליסות של אחריות מקצועית לעורכי דין אלא זה קיים בכל הפוליסות.
פיני שחר: זה מכסה מעילה, אי יושר ומרמה של עובדים של המבוטח.
פיני שחר: זה הדבר היחידי שיש.
פיני שחר: אם אחד העובדים של המבוטח גנב כסף בנאמנות והוא נפגע, זה כן מכסה.
פיני שחר: לגבי המבוטח עצמו, אם הוא רימה, מעל, פעל באי יושר, אני לא מכיר פוליסות כאלה.
הילה דוידוביץ: נדמה לי שזה מנוגד קצת לאיזשהו אינטרס ציבורי לאפשר למבוטח לעשות מעשים פליליים ולדעת שהוא ממילא מבוטח.
הילה דוידוביץ: זאת אומרת, העיקרון הזה של פוליסות שלא מכסות מעשים פליליים, אני חושבת שיש לו איזשהו תמרוץ של אותו מבוטח.
דוד רותם: אני מסכים אתך במאת האחוזים אבל התמרוץ שאת נותנת כאן למבוטח לקחת את הכסף ולברוח, זה פוגע באינטרס הציבורי הרבה יותר.
ברוך בבצ'יק: יש לי פתרון אמיץ.
ברוך בבצ'יק: אני לא צריך חצי שעה אלא יש לי פתרון כבר עכשיו.
ברוך בבצ'יק: אם אני יכול לומר את הפתרון באנגלית.
דוד רותם: לא, אנחנו לא מבינים אנגלית.
ברוך בבצ'יק: אלה שני דברים שאמרתי.
ברוך בבצ'יק: דבר אחד היה ה-run off אבל אם ה- run off היה ללשכה, הם יסכימו להיות הסוכן של ה- service of process.
ברוך בבצ'יק: Once they're agents for service of process, the Israeli clients can claim here in Israeli court, that this person, זר, has stole from them a 100,000 Dollars and they'll get a judgment.
ברוך בבצ'יק: The judgment will satisfy all requirements for personal jurisdiction, wherever זר is.
דוד רותם: אתה לא נותן לנו פתרון.
ברוך בבצ'יק: למה זה לא פתרון?
דוד רותם: כי אני לא רוצה להתחיל לרוץ.
ברוך בבצ'יק: לא צריך לרוץ.
ברוך בבצ'יק: זה כמו פסק דין שם.
פיני שחר: יש לי תשובה, לא פתרון, אבל גם חוק חוזה ביטוח אוסר על פוליסות כאלה.
פיני שחר: סעיף 28 לחוק חוזי ביטוח אומר:
פיני שחר: נגרע מכלל ביטוח בידי המבוטח או בידי המוטב במתכוון, פטור המבטח מחבותו.
פיני שחר: מדובר בסעיף קוגנטי שאסור להתנות עליו.
דוד רותם: השאלה רק אם חוק חוזי ביטוח חל גם על מבטח.
פיני שחר: לגבי הוראות הדין.
עמי ברקוביץ: אתה אומר שלא יהיה מבטח זר.
דוד רותם: אנחנו כבר מדברים על מבטח זר.
דוד רותם: הבעיה שלי היא במבטח הזר.
פיני שחר: על פוליסת הביטוח, על כל תנאיה, יחול הדין הישראלי.
פיני שחר: סעיף 3(4).
דוד רותם: צריך לחשוב איך לעשות את זה.
אלעזר שטרן: הנושא הבא, פסקה (5), לגבי סכום ההשתתפות העצמית.
אלעזר שטרן: היושב ראש דיבר בדיון הקודם על כך שהוא רוצה שכנגד סכום ההשתתפות העצמית יופקד פיקדון בידי עורך הדין הזר, שוב, כדי להגן על הלקוח.
דוד רותם: את ה-רן אוף האלה אני רוצה שיקנו מראש.
עמי ברקוביץ: פיני, תסביר את המשמעות ושזה מעלה פי שבע את ערך הפרמיות.
פיני שחר: זה מעלה.
פיני שחר: אני לא יודע פי כמה, אבל זה מעלה.
עמי ברקוביץ: הוא קונה אותו למספר השנים כמספר שנות ה-רן אוף.
דוד רותם: אין לי ספק שזה עולה כסף.
פיני שחר: אתה מדבר לגבי תקופת ה-רן אוף?
פיני שחר: תקופת ה-רן אוף היא לא פי שבע כי הסיכוי שתגיע תביעה בשנה השביעית היא לא אותו דבר.
עמי ברקוביץ: היום הגעתי לישראל ואני נרשם במרשם ואני מבקש לרכוש ביטוח לשבע שנים.
עמי ברקוביץ: מה היחס?
פיני שחר: פי ארבעה או פי חמישה או פי שלושה.
קריאה: בשנה הראשונה זה 120 ואחר כך זה יורד לתשעים.
ברוך בבצ'יק: זה עולה ב-250 אחוזים עד 300 אחוזים ממחיר הפוליסה.
פיני שחר: זה תלוי בכל חברה כמה היא רואה לנגד עיניה, אבל זה בערך פי שלושה או פי חמישה.
פיני שחר: אני חייב להעיר שתי הערות כאשר האחת באמת לגבי שבע השנים קדימה.
פיני שחר: אנחנו נקבע שבע שנים קדימה, אנחנו מסכימים שזה יהיה בצו שבע שנים קדימה, אבל הסבירות לכך שבאמת תהיה פוליסה כזאת היא נמוכה.
פיני שחר: הסבירות שמבטחים יסכימו לתת פוליסה כזאת ל זר, היא נמוכה.
דוד רותם: עכשיו תסביר לי.
פיני שחר: הסבירות שחברות ביטוח יסכימו למכור לעורכי דין פוליסה עם תקופת גילוי של שבע שנים קדימה מראש, היא נמוכה.
דוד רותם: אתה חוזר על המשפט שלוש פעמים ושאלתי אותך למה.
פיני שחר: למה?
פיני שחר: זה מאוד פשוט.
פיני שחר: כי זה למעשה הופך את זה לפוליסה על בסיס אירוע.
פיני שחר: פוליסה על בסיס אירוע, זה לא ממש מאה אחוזים פוליסה על בסיס אירוע אלא זה ממש דומה לפוליסה על בסיס אירוע.
פיני שחר: אם בא אלי מבטח שאני לא מכיר אותו, הוא לא ידוע, ודורש ממני עכשיו שאני אעשה לו שבע שנים קדימה, רוב הסיכויים שחברת הביטוח תגיד לו שהיא לא מכירה אותו ושיביא לה את ההיסטוריה שלו, שיגיד לה מי חברת הביטוח שלו בחוץ לארץ וכל מיני דברים כאלה.
פיני שחר: דרך אגב, גם לישראלים, בפוליסה שיש היום לעורכי הדין, אין שבע שנים קדימה אלא בסוף תקופת הביטוח המבוטח יכול להגיע לחברת הביטוח ולומר לה שהוא רוצה עוד שבע שנים קדימה והיא יכולה לומר לו או כן או לא.
פיני שחר: דרך אגב, אחד התנאים, היא אומרת חמש שנים אחורה, הוא חייב להיות חמש שנים אחורה רשום במרשם של עורכי הדין וחייב להיות לו רישיון.
פיני שחר: אם כן, הסבירות לכך היא נמוכה אבל זה לא אפס.
פיני שחר: לכן כבר אני אומר שיכול מאוד להיות שאנחנו נגיע בעוד כמה חודשים או שנים עם הצו בו נגיד שאי אפשר לקנות פוליסות כאלה וצריכים להקטין את מספר השנים.
דוד רותם: בוא נעשה את זה אחרת.
דוד רותם: אפשר לעשות את זה גם מהיום.
דוד רותם: הוא יפקיד בלשכת עורכי הדין.
דוד רותם: הפוליסה תהיה לשנה עם אפשרות להאריך אותה כל שנה.
דוד רותם: הוא יפקיד בלשכת עורכי הדין את העלויות לשבע שנים ואז הלשכה כנאמן כל שנה תבקש להאריך.
פיני שחר: העלויות הן לא שם המשחק כאן.
פיני שחר: גם כשבאים אלינו אנשים ואומרים שאין להם פוליסה רק במחיר יקר, אנחנו אומרים שיוציאו כסף וישלמו את המחיר היקר.
פיני שחר: גם כאן.
פיני שחר: העלויות הן לא שם המשחק.
פיני שחר: שם המשחק הוא האם בכלל יהיה היצע של דבר כזה כנגד פרמיות הכי גבוהות שיש, ואני לא בטוח.
דוד רותם: אני מבקש שתבדקו את זה.
דוד רותם: אני אכתוב שבע שנים אבל בעוד שנתיים יבוא אלי וולמן ויגיד לי שאוריד את זה לשנתיים ואם זה כך, מה עשינו?
פיני שחר: לא עשינו כלום.
דוד רותם: רבותיי, אתם אנשי המקצוע בתחום הזה.
פיני שחר: בדקנו את הדבר הזה.
קריאה: הבדיקה נעשתה ואין מצב כזה.
דוד רותם: מה זה אין?
דוד רותם: ה-רן אוף?
קריאה: אין רן אוף שנרכש קדימה.
פיני שחר: אין שבע שנים קדימה מראש.
דוד רותם: אין רן אוף שנרכש מראש.
פיני שחר: שבע שנים קדימה.
פיני שחר: אין.
דוד רותם: כמה אפשר לקנות קדימה?
פיני שחר: האופטימאלי – ואתה לא תאהב את התשובה – שנה אחת.
פיני שחר: אנחנו חושבים שבין שלוש לארבע שנים הסבירות לכך היא מאוד גבוהה שחברות ביטוח כן יציעו פוליסות כאלה.
פיני שחר: ככל שאנחנו יותר גדלים לכיוון שבע השנים, הסבירות לכך היא מאוד מאוד נמוכה.
אלון קפלן: אולי בכל זאת כדאי לבדוק עוד אפשרות כי החוק קובע ערבות ביטוח או פיקדון והוא לא אומר איזה ביטוח.
אלון קפלן: מדוע אי אפשר ללכת על המודל של חוק מכר דירות ושתהיה ערבות נפרדת של חברת הביטוח על האירוע הזה שאנחנו רוצים?
אלון קפלן: זה בוודאי יהיה הרבה יותר זול מכל החישובים האחרים.
אלון קפלן: ערבות ביטוח נניח על שני מיליון שקלים של חברת ביטוח, כמה היא יכולה לקחת?
אלון קפלן: אחוז?
אלון קפלן: כמה היא יכולה לקחת?
אלון קפלן: אז יש לכם פוליסת אחריות מקצועית סטנדרטית עם תקופה מסוימת ויש לכם ערבות בסגנון חוק המכר שהיא תחליף לערבות הבנקאית והיא מכסה את ההשתתפות העצמית ואת כל הבעיות האחרות שהעלו כאן כרגע.
פיני שחר: זאת פוליסה לכל דבר ועניין.
אלון קפלן: נכון.
אלון קפלן: אבל היא לא אחריות מקצועית.
פיני שחר: זאת פוליסה.
אלון קפלן: ומה רע בה?
פיני שחר: אין בה רע.
פיני שחר: זה אותו דבר.
פיני שחר: זה היינו הך אלא שאתה קורא לזה בשני דברים שונים.
אלון קפלן: לא, אלה שני דברים שונים.
אורן פרסקי: במהות שלו זה כמו ערבות בנקאית.
אלון קפלן: זה כמו ערבות בנקאית.
אורן פרסקי: אבל ערבות שניתנת על ידי חברת ביטוח.
אורן פרסקי: זה פירעון כסף.
פיני שחר: גם לפי חוק המכר שחברות ביטוח נותנות פוליסה לקבלנים, גם שם יש תקופת ביטוח, יש שם התיישנות, יש שם השתתפות עצמית, יש שם תנאים, יש שם סייגים וכולי.
פיני שחר: זה לא שונה מכל פוליסה אחרת.
אלון קפלן: זה כן שונה כי זה לא להכניס את כל הפרמטרים של ה-רן אוף ש צריך לשלם קדימה שבע שנים.
אלון קפלן: הוא יודע שיש לו אחריות מקצועית, פוליסה פחות או יותר דומה לפוליסות הישראליות, ויש לו את הנושא של הביטחונות שהוא צריך לתת והביטחונות האלה יכולים להיות אחד משלושת האלטרנטיבות שכתובות בחוק.
אלון קפלן: באחת מהן כתוב ביטוח אבל לא אומרים איזה ביטוח.
אלון קפלן: אפשר להחליט, עם קצת יצירתיות, שאותה חברת ביטוח שנותנת לו את האחריות המקצועית, תיתן לו גם שכבה נוספת בסגנון ערבות שמחליפה את הערבות הבנקאית.
אורן פרסקי: והוא יצטרך לשים כסף בבנק.
אלון קפלן: אם זאת חברת ביטוח שהוא קשור אליה בארצות הברית, היא בוודאי תיקח ממנו את הביטחונות בארצות הברית.
עמי ברקוביץ: מה יהיה הסכום של דבר כזה?
אורן פרסקי: שני מיליון שקלים.
עמי ברקוביץ: זאת אומרת, גם ביטוח וגם עוד שני מיליון שקלים.
ברוך בבצ'יק: עם כל הכבוד, שני המיליון - זה לא ריאלי.
ברוך בבצ'יק: עזוב את זה.
ברוך בבצ'יק: אני חושב שיש רן אוף של שבע שנים.
ברוך בבצ'יק: דיברתי עם שני אנשים, שני אנשי ביטחון שאמרו לי שאין שום בעיה לקנות מראש שבע שנים של רן אוף.
ברוך בבצ'יק: זה הפתרון.
ברוך בבצ'יק: לא צריך להיכנס עם הפיקדון הזה של שני מיליון.
קריאה: החלופה הזאת גם קיימת כי הערבות עליה דיבר כאן הנוסח היא לא רק ערבות בנקאית אלא גם ערבות שהוצאה על ידי מבטח וזה היינו הך.
קריאה: זאת לא הצעת חלופה חדשה.
אלון קפלן: אם הערבות מוצאת על ידי המבטח, לאו דווקא על שני מיליון, על אותם סכומים שאנחנו רוצים לכסות את ההשתתפות העצמית והמחיר של ה-רן אוף וכל הדברים האחרים, ואז פתרנו את הבעיה.
עמי ברקוביץ: אתה חושב שאדם שהוא לא תאגיד ענק יוכל לעמוד בדבר כזה?
עמי ברקוביץ: אנשים לא יוכלו לעמוד בדבר הזה, וזאת כנראה המטרה.
אלון קפלן: למה החוק קבע שתי חלופות?
אלון קפלן: למה החוק הביא את האלטרנטיבה?
עמי ברקוביץ: הוא הביא את זה כאלטרנטיבה אבל לא כאפשרות יחידה.
אורן פרסקי: האלטרנטיבה הזאת נחותה משתי האחרות.
עמי ברקוביץ: יחיד לעומת מי שבא מטעמו של תאגיד ענק לא יכול לשים שני מיליון שקלים.
עמי ברקוביץ: זה הרבה כסף, אולי לא לבעלי משרדים גדולים אבל זה הרבה מאוד כסף.
אורן פרסקי: לכולם זה הרבה כסף.
עמי ברקוביץ: לפירמות זרות אני מתכוון.
אלון קפלן: לכן כל הדיון על הנושא של הנאמנות הוא לא רלוונטי.
אלון קפלן: כי זה לא מעשי.
עמי ברקוביץ: יכול להיות.
עמי ברקוביץ: אני מסכים.
אלון קפלן: זה לא מעשי.
עמי ברקוביץ: נכון, אני מסכים.
עמי ברקוביץ: אבל אם זה לא רלוונטי, זה גם לא צריך להטריד אתכם.
עמי ברקוביץ: אני מניח שלפרט, כולל עולים חדשים ואוכלוסיות יעד של החוק הזה, האפשרות הממשית היא האפשרות של הביטוח.
עמי ברקוביץ: לבוא ולהוסיף עוד דרישה של שני מיליון שקלים?
אלון קפלן: לא, לא הבנת אותי נכון.
אלון קפלן: אני דיברתי כרגע בתור רעיון של פתרון.
אלון קפלן: פוליסת אחריות מקצועית בכללים שדיברנו עליה ואיזושהי שכבה נוספת של ביטחון לגבי הסכומים החסרים, ה-200 אלף, ה-רן אוף וכל הדברים.
אלון קפלן: זה כבר לא כל כך בשמים.
קריאה: אתה יודע לכמת את הסכומים?
עמי ברקוביץ: אתה יכול לכמת את הסכומים?
אלון קפלן: אתם יכולים.
אלון קפלן: יש לכם 200 אלף שקלים השתתפות עצמית ויש לכם את העניין של המחיר של ה-רן אוף.
אורן פרסקי: ה-רן אוף הוא שבע שנים כל הסכום.
אלון קפלן: כמה שהוא עולה, זה יהיה הביטחון.
אלון קפלן: אני לא מדבר על שני מיליון שקלים.
אלון קפלן: זה גם לא יהיה מיליון וחצי.
אלון קפלן: תחשבו את זה.
אלון קפלן: זה יהיה 400-500.
אלעזר שטרן: לגבי ההשתתפות העצמית, זאת נקודה שהיושב ראש העלה בדיון הקודם.
דוד רותם: מה אתם אומרים לגבי השתתפות עצמית?
דוד רותם: הרי הכול זה עניין של עלויות.
פיני שחר: לגבי ההשתתפות העצמית?
פיני שחר: או שאנחנו נכתוב כאן השתתפות עצמית מאוד נמוכה שהסכום לא יטריד את הוועדה.
פיני שחר: תאמרו מה הסכום.
דוד רותם: מה אתה חושב?
דוד רותם: עשרים אלף שקלים?
אורן פרסקי: עשרים אלף שקלים.
פיני שחר: 10,000 שקלים.
דוד רותם: 10,000 שקלים.
אורן פרסקי: יש נושא אחד שאני רוצה להעלות.
אורן פרסקי: יש בעיה בנוסח של הערבות הבנקאית.
דוד רותם: אני אכריח את הלשכה להיות נאמן?
דוד רותם: אני מפחד מזה.
יובל וולמן: יש חוק בישראל.
יובל וולמן: יש חוק שאומר שמוסדות מסוימים במדינה כפופים לחוק.
יובל וולמן: צריכים להניח כחזקה שהם יקיימו את החוק.
דוד רותם: אני צריך קודם כל להיות במסקנה שאני רוצה להכריח אותם להיכנס לחוק הזה.
דוד רותם: אני נורא מוטרד מהחוק הזה.
דוד רותם: אני חושב שזאת טעות לעשות את הלשכה נאמן למשהו.
דוד רותם: אני לא סתם אמרתי את זה בישיבה הקודמת.
דוד רותם: מה שקורה זה שהפוליסה הזאת או הערבות הזאת, צריך לטפל בה והם בדיוק נמצאים במצב של ערב בחירות, למחרת בחירות, יומיים לפני הבחירות או שהם בכנס הארצי שלהם ואז הכול משותק.
עמי ברקוביץ: יש להם מנגנון מקצועי מסור שמטפל בדברים האלה.
עמי ברקוביץ: הוועד המרכזי לא מטפל בשוטף בדברים האלה.
דוד רותם: מי מטפל בדברים האלה?
עמי ברקוביץ: יש להם מנגנון מקצועי.
דוד רותם: מי זה המנגנון המקצועי?
עמי ברקוביץ: מנכ"ל, סמנכ"ל.
דוד רותם: המנכ"ל מתחלף כשיש בחירות.
עמי ברקוביץ: ובמשרדי הממשלה לא מתחלפים פקידים?
דוד רותם: קח את זה אליך למשרד המשפטים.
עמי ברקוביץ: אין לי כרגע מנדט לזה.
דוד רותם: מה אין לך מנדט?
דוד רותם: יש לך מנכ"ל, יש לך סמנכ"ל, יש לך יועצים משפטיים.
דוד רותם: חסר לך?
עמי ברקוביץ: אם כבר, אני חושב שמשרד האוצר ישמח.
דוד רותם: משרד האוצר ודאי ישמח.
אורן פרסקי: יש גם בעיה בנוסח הערבות הבנקאית שלא מאפשר מימוש כשהוא פג.
אורן פרסקי: הבטוחה תלך לאיבוד.
אורן פרסקי: בטופס יש ערבות בנקאית והערבות הזאת תישאר בתוקפה עד ליום חודש.
אורן פרסקי: זאת אומרת, הערבות היא מוגבלת בזמן.
אורן פרסקי: אם היא עומדת לפוג, אין לך עילת מימוש לפי סעיף המימוש, סעיף 7.
אורן פרסקי: אתה צריך להוסיף שעילות המימוש שהערבות עומדת לפוג, ואז או שקיבלת ערבות חדשה או שאתה יכול לממש אותה כי אחרת היא פיסת נייר ולא ניתן לממש את הערבות.
דוד רותם: רבותיי, אל תקפצו.
דוד רותם: רבותיי היקרים, הוא צודק.
דוד רותם: מגיע חודש ימים לפני המועד שהערבות הזאת פוקעת.
עמי ברקוביץ: זאת המשמעות של הנאמנות.
דוד רותם: אין לו עדיין פסק דין כי עוד אף אחד לא תבע או שההליך נמצא בבית משפט.
דוד רותם: בדרך כלל כשלנאמן יש ערבות בנקאית כזאת, הוא כותב מכתב לבנק ואומר או שיפרעו כי זאת ערבות אוטונומית או שתאריכו.
דוד רותם: כאן תראה מתי הוא יכול לעשות את זה.
דוד רותם: הוא לא יכול לפי סעיף 7.
עמי ברקוביץ: בסדר, אבל בשביל זה יש לך את סעיף 9.
אורן פרסקי: הוא לא עוזר.
עמי ברקוביץ: למה הוא לא עוזר?
אורן פרסקי: כי לפי טופס הערבות, הערבות פוקעת.
דוד רותם: נכון ולכן צריך להוסיף את זה.
עמי ברקוביץ: אבל איך אתה יכול לעשות דבר כזה?
עמי ברקוביץ: להאריך ערבות מכוח הדין?
עמי ברקוביץ: עוד אין לך עילה.
דוד רותם: עוד לא הוגשה התביעה.
עמי ברקוביץ: אז מה התנאי?
קריאה: אז למה להאריך אותה?
דוד רותם: הערבות, הוא נותן לך אותה לשנה.
דוד רותם: נגמרת השנה ועדיין לא הוגשה נגדו תביעה כי רק אחרי שנה וחודש מתברר לי שהוא גרם לי נזק.
דוד רותם: ממה אני אפרע אותה?
אורן פרסקי: תסלחו לי רבותיי אבל כל מי שנמצא בפרקטיקה ועובד עם עורכי דין צעירים בתיק, יש לו ערבות בנקאית בתיק ובעוד שבוע היא עומדת לפוג.
אורן פרסקי: אני קורא לו אלי ושואל מה הוא עושה מכיוון שבעוד עשרה ימים הקליינט יבוא וישאל איפה הבטוחה שלו.
עמי ברקוביץ: אבל עוד אין לך קליינט.
אורן פרסקי: יש לי קליינט.
עמי ברקוביץ: לא, אין לך כאן קליינט.
דוד רותם: יש לו קליינט אלא שהוא עוד לא יודע מי הוא הקליינט.
עמי ברקוביץ: זאת אומרת, יש ציבור בלתי מזוהה.
אורן פרסקי: אני חייב להיות במצב לפיו או שקיבלתי ערבות או שיכולתי לממש אותה כי אחרת כל הביטחון שבערבות מתמסמס.
עמי ברקוביץ: אבל על מה אתה תממש אם אין תביעה?
קריאה: על אי חידוש.
עמי ברקוביץ: על אי חידוש, אתה לא רושם אותו.
עמי ברקוביץ: אם הוא לא נותן את הבטוחה, התנאי להמשך הרישום שלו במרשם זה שיש לו בטוחה.
דוד רותם: הוא לא מחדש את המרשם.
דוד רותם: היום הוא נרשם ונתן לי את הערבות לשנה.
דוד רותם: בעוד 11 חודשים הוא אומר תודה רבה, להתראות רבותיי ועוזב את הארץ.
דוד רותם: עובר עוד חודש ואני מגיש את התביעה כאשר הערבות עדיין בתוקף.
דוד רותם: אני לא יכול לעשות אתה כלום.
דוד רותם: אין להם סמכות להאריך את הערבות.
אורן פרסקי: תקנו לי את סעיף 7.
עמי ברקוביץ: לתקן למה?
עמי ברקוביץ: זה בעצם הופך לפיקדון?
אורן פרסקי: אם לא קיבלתי הארכה, זה הופך לפיקדון.
לבנת קופרשטיין דאש: אני מאיגוד הבנקים ואני יכולה להסביר שערבות בנקאית מעצם טיבה מוגבלת בזמן.
לבנת קופרשטיין דאש: אין הגיון לאפשר חידוש שלה אוטומטית.
לבנת קופרשטיין דאש: מה שעומד כנגד הערבות ומבטיח אותה, זאת איזושהי בטוחה.
לבנת קופרשטיין דאש: אם הבנק יקבל בקשה להארכה ובמקביל יודע שהבטוחה תהיה למשל בדמות פיקדון וזה ימשיך לעמוד, אז הבנק יסכים להאריך את הערבות אבל גם כן לא באופן אוטומטי וגם לא לתקופה בלתי מוגבלת.