GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: אין חובה על העורך דין לחייב ברגע שהחייב לא משלם.
אורי מקלב: דהיינו, הוא באמת לא משלם, והוא לא ידווח מיד שהוא לא משלם.
אורי מקלב: הרי אין חובה בחוק לדווח שהוא לא משלם.
דוד רותם: אורי, הוא רוצה ישר לנקוט הליכים, תאמין לי.
אורי מקלב: יכול להיות שישתלם לו והוא צובר לעצמו כמה חודשים.
ליאור שפירא: אבל אין הצמדה וריבית בתקופה הזאת.
אורי מקלב: יכול להיות, אבל אם אין לך חובה שהעורך דין מחייב אז יכול להיות שההוצאה לפועל כן.
אורי מקלב: יכול להיות שמצטבר אי פירעון של תקופות ארוכות יותר, איך אתה יודע מזה?
דוד רותם: למה נפקא מינה?
דוד רותם: אני מייצג בנק, עשיתי הסדר, והחייב לא עומד בתשלומים.
דוד רותם: מכל מיני שיקולים אני מחליט שאני לא רוצה לעשות לו כלום – שיהיה בריא עד 120.
דוד רותם: אני לא פוגע בחייב.
דוד רותם: זה שהזוכה לא מקבל את הכסף?
דוד רותם: בעיה של הזוכה, שיפעל.
אורי מקלב: במקומות אחרים, אולי בהוצאה לפועל עורכי הדין אולי מעוניינים כי אז הם מקבלים הרבה יותר, כי יש חיוב וקנסות.
אורי מקלב: אבל יכול להיות שבהסדרים כאלה זה לא עולה - - -
דוד רותם: לעורכי דין אין עניין - - - זה לא נכון.
אורי מקלב: אנחנו נתקלנו בתופעה שחברות או אחרים חייבים לא רוצים לגבות מיד את החוב.
אורי מקלב: הם מחכים עם החוק - - -
דוד רותם: זה לא עורכי דין.
דוד רותם: עורכי דין לא עושים דברים כאלה.
אורי מקלב: החברה.
דוד רותם: החברה זה בסדר, אבל זה לא עורכי הדין.
אריה כהן: לרשם יש מצג לא עדכני לגבי החובות של החייב.
אריה כהן: הרבה פעמים כשהחייב בא ומבקש במסגרת חקירת יכולת או כשהוא מבקש להקטין את התקבולים שהוא משלם או כל מיני בקשות אחרות שהוא מבקש – לבטל או דברים מהרשם – הוא מסתכל על סך כל החובות שיש לו, ולכן במידה שהתיק הזה לא עודכן הוא מתייחס גם לתיק הזה לפי החוב העדכני האחרון שיש לו.
דוד רותם: זאת טענה שהיא לא לעניין.
אריה כהן: זה ממש ככה.
דוד רותם: איך אני שילמתי?
אריה כהן: איפה?
דוד רותם: את התשלומים בששת החודשים האלה?
אריה כהן: אני משלם אותם בהסדר לעורך דין בבנק.
דוד רותם: אני מקבל קבלה?
אריה כהן: אמור לקבל.
דוד רותם: אני מקבל קבלה.
דוד רותם: אחרי 6 חודשים אני מגיש בקשה לראש ההוצאה לפועל, מצרף את הקבלות ואומר, הנה, שילמתי את הכסף.
דני וקס: זה סעיף ז שמוצע כאן.
דוד רותם: עזוב רגע את הסעיפים.
דוד רותם: אמרתי לכם כבר, צריך לדבר בהיגיון, תפסיקו לקרוא סעיפים בחוק.
דני וקס: כבר הכניסו את זה להצעה.
אריה כהן: אתה מטיל את החובה על החייב - - -
דוד רותם: אתה מדבר על מקרה שהחייב פונה כשהוא רוצה משהו.
אריה כהן: הרשם לא יקבל את זה, והוא יגיד שזה הולך לתגובה של הזוכה - - -
דוד רותם: למה הרשם לא יקבל?
דוד רותם: אני מצרף לו קבלות.
אריה כהן: אז את הקבלות האלה הוא יבקש לתגובה של הזוכה, וייקח זמן, ובינתיים הוא לא יקבל את הבקשה שהוא קיבל כי הרשם מסתכל על תמונה כוללת שלו.
אריה כהן: זה אחד.
אריה כהן: שנית, החייב לא מעט פעמים משתמש - - -
דוד רותם: בוא נגיד שהם מדווחים כל חודש על התשלום, ואחרי שישה חודשים אני מבקש שינוי בהליכים.
דוד רותם: הרשם לא יבקש תגובה?
דוד רותם: הרי הוא לא מבקש תגובה אם שילמתי או לא, הוא מבקש תגובה אם הם מסכימים לשינוי בהגבלות.
אריה כהן: הרשם לא בכל המקרים מבקש תגובה על כל פעם שהוא בא לשנות את צו התשלומים שהושת על החייב.
אריה כהן: הוא מסתכל על סך החובות שלו, הוא מסתכל על מסגרת חקירת היכולת וקובע האם יש בחקירת היכולת מישהו מהזוכים או באי כוחם.
אריה כהן: אז הוא לוקח ושואל אותם באותו מעמד.
אריה כהן: אם הם לא היו כי הם זומנו הוא קובע באותו מעמד.
אריה כהן: שנית, לא מעט פעמים החייב רוצה לקבל את החוב העדכני שיש לו בתיק מכיוון שהוא מגיע לרשויות מסוימות, ולכל מיני דברים שהוא משתמש בהם הוא צריך להציג את סך כול החובות.
אריה כהן: גם שם הוא מציג מצג לא עדכני.
אריה כהן: לכן אמרנו שלא ניקח את זה כל חודש וסיכמנו איתם על שישה חודשים, שזה יכול להיות ריאלי.
דני וקס: במקרה שמוגשת בקשה יבקשו מהזוכה לעדכן.
דני וקס: למה זה שישה חודשים?
דני וקס: אם זה ארבעה חודשים?
דני וקס: אם זה שנה?
דני וקס: אני לא יודע מתי החייב יבקש בקשה בתיק.
דני וקס: כשהחייב יבקש בקשה בתיק הוא יבקש עדכון בתיק, והזוכה יעדכן.
יעל קסטן רבסקי: לנו יש הרבה מקרים שגם אם זה לא בתיק הספציפי הרשם מתרשם ממדיניות התשלומים של החייב וממצב החובות המעודכן שלו.
יעל קסטן רבסקי: לדעתי, זאת לא דרישה בלתי סבירה מזוכה.
יעל קסטן רבסקי: חשבנו שצריך פחות, כל שלושה חודשים, אבל אם זוכה מקבל תשלומים, עוד יותר קל לו כי יש הסדר, והוא יודע מתי הוא ישלם, הוא יודע לעקוב, הוא יודע שהגיע התקבול.
יעל קסטן רבסקי: אז שידווח.
דוד רותם: אורי ימשיך לנהל את הישיבה כמה דקות.
דני וקס: רק תשובה לנושא הזה.
ליאור שפירא: זה מצב שלא יכול לקרות, כי אם הבן אדם הוא אצל הרשם לאיחוד תיקים, איך יכול להיות ההסדר עם תיק ספציפי?
יעל קסטן רבסקי: לא איחוד תיקים.
ליאור שפירא: אז הרשם לא פוגש את התיק.
דני וקס: התיק יהיה מסומן עם סימון מיוחד של הסדר.
דני וקס: דהיינו, אם מדובר על מצבת חובות אותו רשם רואה שהתיק הזה הוא תיק בהסדר.
דני וקס: לכן הוא יודע שזה לא כל מצבת החובות, יש סכומים שטרם דווחו.
דני וקס: (חילופי יו"ר – אורי מקלב – 11:15)
קריאה: בחוזים של שנה זה פרק זמן מאוד ארוך.
נועה ברודסקי: אני מניחה שאצלכם בבנק ממילא אתם לא יודעים מה סכום החוב של כל חייב, אתם לא מעדכנים אצלכם ממילא כל הזמן את הסכומים מדי חודש או אפילו יותר.
דני וקס: הכוונה שלי היא לא להטיל עול כשאין צורך.
דני וקס: אם אני צריך לדווח כל חצי שנה – אני שאלתי את השאלה בתחילת הדיון מדוע לא לעשות את זה אחת לשנה.
קריאה: אבל מה יקרה לך אם תדווח כל חצי שנה, אני לא מבין.
דני וקס: עול נוסף, מערכת נוספת, מחשוב נוסף.
דני וקס: כל דבר זה עול.
דני וקס: עול זה גם כסף.
אורי מקלב: יכול להיות מצב שיש בקשה של חייב, והוא בא לרשם שרואה שהוא לא משלם, ואז הוא בכלל לא פונה לזוכה?
אורי מקלב: הוא רואה שזה אחד שלא משלם אז הוא דוחה את הבקשה שלו.
אורי מקלב: אם קיים דבר כזה אז יש סבירות מאוד גדולה למה לבקש, כדי שיהיה מסודר.
אורי מקלב: סך הכול המערכת צריכה להיות מסודרת.
אורי מקלב: להטיל דבר נוסף אני מבין שזאת עוד הוצאה, עוד תסבוכת ועוד סרבול; אבל אם הדברים מתקבלים בין כך ובין כך מהבנק בצורה מסודרת כל השאלה היא הקשת מקש במחשב כי אתה מקבל את זה בצורה מסודרת ומעביר את זה.
אורי מקלב: בסך הכול זה טוב למי שצריך לעשות את זה שזה נעשה פעם בשנה.
אורי מקלב: אז המערכת מעודכנת.
אורי מקלב: מי לא רוצה שהמערכת תהיה מעודכנת?
אורי מקלב: אנחנו רוצים לייעל את הדברים.
אורי מקלב: במסגרת החוק אנחנו צופים פני עתיד כדי שהרשם יידע איפה עדכני.
אורי מקלב: אני מבין שלא צריך, אבל מה אכפת לך שכן.
דני וקס: אם התיק מסומן כהסדר, וזה דבר חדש שיהיה, כשמדווחים על הסדר יהיה סימון שהתיק הזה בהסדר.
דני וקס: יש סעיף יותר מאוחר שמתייחס לכך שאם יש הפרת הסדר הזוכה יודיע שיש הפרת הסדר וידווח על כל התשלומים.
דני וקס: זה מופיע יותר מאוחר.
דני וקס: כך שההנחה של הרשם שיש הסדר, ההסדר הזה מקוים כי אחרת הזוכה היה מודיע שיש הפרה.
נועה ברודסקי: אבל גם ככה יש הקלה בסעיף הזה כי נכון להיום אין בכלל אפשרות כזאת ואמורים ליידע תוך שבעה ימים.
נועה ברודסקי: אז אנחנו מדברים גם ככה שעד היום הייתם אמורים ליידע כל פעם, ועכשיו אנחנו באים ו- - - על הדיווח בטווח מאוד רחב של חודשים.
נועה ברודסקי: אז זה לא פוגע עכשיו בגופים שצריכים לדווח.
נועה ברודסקי: למעשה, זה מקל על מה שהיה עד היום.
דני וקס: אם את מתכוונת לתקנה 17א זאת הפסקת הליכים – אם לא דווח החייב יכול היה לעכב הליכים בתיק.
נועה ברודסקי: הסנקציה לא חשובה; צריך לקיים תקנות או חוק גם אם אין סנקציה בגינה או שהסנקציה לא חמורה.
אורי מקלב: עד היום זה היה תוך שבעה ימים?
נועה ברודסקי: עד היום זה היה כמו ההסדר שקיים בתקנות.
ענת הר-אבן: לא הייתה יכולת להטיל הוצאות.
דני וקס: אנחנו דנים בנושא כיוון שזאת תקנה שהציבור לא יכול היה לעמוד בה, ולכן אנחנו דנים בה עכשיו.
נועה ברודסקי: אז אנחנו מבינים שבהסדר אפשר להרחיב את תקופת הזמן שבה אפשר לדווח.
ליאור שפירא: אני לא מצליח להבין לאיזו סיטואציה אנחנו מתכוונים.
ליאור שפירא: אם יש הסדר עם הבנק כנראה זה התיק היחיד של אותו חייב.
ליאור שפירא: כי במסגרת איחוד תיקים הוא לא יכול לעשות הסדר ספציפי עם הבנק.
יעל קסטן רבסקי: יכול להיות שיהיו לך כמה תיקים ולא איחוד תיקים.
יעל קסטן רבסקי: לא מחויב שהרבה תיקים זה איחוד תיקים.
ליאור שפירא: תמיד יש.
ליאור שפירא: אם עושים אז יש איחוד תיקים.
ליאור שפירא: אם יש איחוד תיקים לא יכול להיות הסדר ספציפי, ואם אין הסדר ספציפי זה רק הסדר עם הבנק.
ענת הר-אבן: רק החייב מוגבל באמצעים.
ליאור שפירא: גם חייב מוגבל באמצעים.
דוד מדיוני: לא, היא אומרת שרק בחייב מוגבל הוא לא יכול.
ליאור שפירא: לא נכון.
דוד מדיוני: למה לא?
ליאור שפירא: באיחוד תיקים - - - לא יכולה לקרות סיטואציה כזאת.
חיים זקס: הנחת המוצא של הדיון היא שהתיק צריך להיות מדווח במועד וצריך לשקף את החוב.
חיים זקס: יש כאן חריגה מאוד ניכרת – חצי שנה זה המון זמן.
חיים זקס: איך זה יכול לבוא לידי ביטוי?
חיים זקס: איך זה פוגע בחייב?
חיים זקס: נניח מקרה שהחייב רוצה לקבל הלוואה מהבנק, והבנק רוצה תדפיס של החובות שלו בהוצאה לפועל – אם החוב מדווח כמו שצריך רואים את מצבת החובות שלו.
אורי מקלב: אבל אז הוא אומר שיש בקשה, ובקשה הזוכה יגיד את זה.
חיים זקס: בכל מקרה הנחת המוצא היא כמו שהיה עד היום: חובה לדווח תוך שבעה ימים.
חיים זקס: השאלה היא על מי ראוי להטיל נטל.
חיים זקס: אם אני רוצה להסיר את ההגבלות שלי אחרי שעמדתי בתשלומים במשך כמה חודשים, נוסף לבקשה להצהרת הגבלות אני צריך להגיש בקשה נוספת ולהוכיח ששילמתי במועד.
חיים זקס: כלומר אנחנו מטילים נטל נוסף על החייב - - -
אורי מקלב: נטל או עיכוב זמן?
אורי מקלב: כאן בעצם מתחילה שוב בירוקרטיה.
אורי מקלב: הוא ביקש, כמו שהוא אומר, בקשה לבנק.
אורי מקלב: מכיוון שלרשם אין הוא לא יכול לתת תשובה מיד כי הוא צריך לחכות לתגובה של הזוכה.
אורי מקלב: אנחנו עדים למשהו שגורם לבירוקרטיה – הוא צריך לבוא שוב, הוא לא מקבל מיד.
אורי מקלב: אם באמת כל הנתונים היו – זה בדיוק הדוגמה לייעול; לא חייבים, הוא לא יקבל את התשובה מיד, ורק אם יש בקשה אומרים אז שתיתנו את התשובה.
אורי מקלב: הוא צריך לחכות שבעה ימים, 14 יום, הוא צריך לבוא שוב, צריך להפסיד יום עבודה, הוא לא מתקדם בבנק ורוצים לתת לו.
אורי מקלב: אנחנו עדים לכך שהדברים מתעכבים.
חיים זקס: אני רוצה להעיר הערה נוספת: גם אחרי חצי שנה החייב שילם את החובות שלו ועומד בהסדר.
חיים זקס: הוא צריך גם לעקוב אחר הדיווחים אחרי חצי שנה של מה שהזוכה מדווח על התקבולים שהוא קיבל.
חיים זקס: זאת אומרת, אני שילמתי ב-1 בחודש, ואני צריך להיות בטוח שאותו זוכה דיווח במועדו.
חיים זקס: הריביות קוזזו כמו שצריך.
חיים זקס: זה לא פשוט לחייב הפשוט.
אורי מקלב: זה הוא יקבל מהרשם?
אורי מקלב: הוא קיבל מכם?
חיים זקס: אם אני מדווח תוך שבעה ימים אני רואה מיד שדיווחו, ואחרי כן אני צריך לעקוב.
חיים זקס: אני צריך להיות בטוח שדיווחו בשבילי שתקבולים היו ב-1 בחודש ולא בשניים בחודש כי יש לזה השלכה על הריביות.
חיים זקס: כל הדברים האלה מטילים נטל לא פשוט על החייב שצריך גם לעקוב אחרי דיווחים שעשו עבורו להוצאה לפועל.
דני וקס: אני רוצה לענות לחיים.
דני וקס: אם מדובר על השלכה ריבית – אין השלכה ריבית מכיוון שיהיה זיכוי רטרואקטיבי.
דני וקס: שנית, כאשר חייב רוצה לקבל הלוואה מהבנק – מבקשים ממנו את היתרה שלו בהוצאה לפועל?
דני וקס: אני לא מכיר מקרה כזה.
דני וקס: או שהבנק נותן לו הלוואה כנגד ביטחונות מתאימים, אבל הבנק האחר יבקש ממנו פרטים על החובות שלו?
דני וקס: זאת דוגמה לא מציאותית.
דני וקס: אם החייב מבקש איזושהי בקשה, באותו זמן הזוכה יעדכן את התיק.
דני וקס: אם אין בקשות והתיק מתנהל כרגיל, דהיינו ההסדר מקוים מספיק אחת- - -
אורי מקלב: אבל כל הבקשה הזאת כדי לקבל מהזוכה עדכון, זה לוקח זמן?
אורי מקלב: זה יעכב את הבקשה?
אורי מקלב: זאת השאלה – למה?
אורי מקלב: למה שלא נהיה מסודרים?
אורי מקלב: נניח שהוא איחר בתשלום ואחרי זה הוא סידר את זה, והוא רוצה לראות אם זה עודכן – מי שמנהל את התיק ורוצה להיות מדווח.
אורי מקלב: אז מה אתה מציע, פעם בשנה?
אורי מקלב: למה פעם בשנה?
אורי מקלב: פעם בשנה זה נשמע לך רע?
אורי מקלב: אף פעם לא.
דני וקס: יש בבנקים מאזנים אחת לשנה, יש דיווחים וביקורת על עורכי הדין פעם בשנה.
אורי מקלב: אבל בנושא הזה יש גם דיווחים פעם בחצי שנה.
אורי מקלב: הבנק נותן לכם.
אורי מקלב: למה אתה דורש מהבנק דיווח פעם בחצי שנה?
אורי מקלב: תבקש שהבנק יעדכן אתכם גם רק פעם בשנה.
אורי מקלב: אתה כן רוצה לקבל מהבנק דיווחים פעם בשישה חודשים.
אורי מקלב: לאור זאת אנחנו מכניסים את הבנק להוצאה, ואנחנו דורשים לתת לך.
אורי מקלב: כך כשאתה רוצה לקבל, למה אתה לא חושב שהם צריכים לקבל מהחייב?
אורי מקלב: זאת בדיוק הנקודה – אנחנו מחייבים את הבנקים היום בהסדר הזה.
דני וקס: כמייצג בנקים אני מדווח לבנקים על - - - נחשוב שיש זוכים אחרים שהם פחות מאורגנים מהבנקים.
ענת הר-אבן: דווקא יתר הזוכים אמרו שאין להם בעיה לדווח באופן שוטף.
ענת הר-אבן: הבעיה היחידה היא אצל הבנקים.
ענת הר-אבן: הם ידווחו מיידית.
אורי מקלב: אני באמת חושב.
אורי מקלב: יש כאן סנקציות, אבל בשינוי הפוך, זאת הקלה.
נועה ברודסקי: לגבי ההסדר זאת הקלה.
ענת הר-אבן: זה לא קיים.
ענת הר-אבן: זה בגלל טענת הבנקים.
חיים זקס: דווקא מצבו של הזוכה בהסדר הוא הרבה יותר קל מזוכה אחר.
חיים זקס: כי זוכה בהסדר יודע מה ההסדר, מה המועדים.
חיים זקס: הוא יכול להיערך לדיווח בצורה יותר מסודרת.
חיים זקס: לכן יחסית נוח לו לדווח במועד.
חיים זקס: ביחס לזוכה בהסדר הנטל לא כל כך מסובך; הוא יודע מתי הוא אמור לשלם, הוא יכול להיערך לזה, והוא יכול להיערך לדיווח.
חיים זקס: חצי שנה זה המון זמן.
אורי מקלב: הדוגמה מההשכלה האישית שלי היא הדוגמה של הלוואה.
אורי מקלב: יש דבר כזה שבנק יבקש ממני לראות אם הוא עומד - - -
חיים זקס: נניח לא לבנק, אלא לגורם אחר.
אורי מקלב: את ההחלטה יקבל היושב ראש.
אורי מקלב: אני אמליץ לו לקבל את זה.
אורי מקלב: לדעתי, אתם צריכים להסכים לזה.
יעל קסטן רבסקי: אנחנו אפילו חושבים שצריך לקצר את זה.
אורי מקלב: אחרי מה שנאמר אתם צריכים להסכים.
חיים זקס: גם אנחנו נמליץ לקצר את התקופה.
חיים זקס: (חילופי יו"ר – 11:25 – דוד רותם)
אורי מקלב: אדוני היושב ראש, נתת לי לנהל את הישיבה, ואני השתכנעתי שהחובה של חצי שנה זה מקל ממה שהיה עד עכשיו שצריך לדווח מידית על כל דבר כל שבעה ימים.
אורי מקלב: הדבר הזה חשוב מאוד.
אורי מקלב: אדם יגיש בקשה ויראה אם יש לזוכה – זה עוד בירוקרטיה, זאת עוד המתנה, זה עוד זמן.
דוד רותם: אז מה שוכנעת?
אורי מקלב: שחצי שנה זה זמן סביר.
חיים זקס: אני הבעתי עמדה שצריך לקצר.
יעל קסטן רבסקי: אנחנו גם בעמדה שצריך לקצר.
חיים זקס: יש כאן חריגה מהמצב הקיים היום.
חיים זקס: חוץ מזה חייב שמשלם כמו שצריך וצריך לעקוב אחר הדיווחים במשך חצי שנה.
חיים זקס: אחרי חצי שנה אני צריך לעקוב האם מה שהזוכה דיווח עבורי ומשפיע על הריביות ועל - - - נעשה כמו שצריך.
חיים זקס: אם זה נעשה כל חודש ובמועד יותר קצר יותר נוח לי לעקוב אחרי הדיווחים.
דוד רותם: אולי אתה צריך לעקוב אחרי הדיווחים כל חודש במקום פעם בשישה חודשים?
חיים זקס: יותר נוח לי לעקוב אחרי הדיווחים והתקבול ששילמתי.
חיים זקס: אם אני צריך את זה לצרכים אחרים.
חיים זקס: לדוגמה, מישהו מבקש ממני לצורך אחר שאינו קשור להוצאה לפועל, לדעת מה מצבת החובות שלי בהוצאה לפועל – אני צריך עכשיו להגיש בקשה ולהמתין כדי לקבל תגובה של הזוכה שיואיל בטובו להגיד לי מה התשלומים ששילמתי כבר.
חיים זקס: אני רוצה לצרכים אחרים להוכיח לגורם שלישי מה מצבת החובות העדכני שלי בהוצאה לפועל.
חיים זקס: להמתין חצי שנה ולהטיל עליי את הנטל להוכיח את זה, זה לא פשוט.
דוד מדיוני: ועל כן?
חיים זקס: ועל כן צריך לקצר את זה.
חיים זקס: מבחינתי ל-30 יום, שלושה חודשים.
דוד רותם: רבותיי, זאת הצעת חוק ממשלתית – תחליטו.
דוד רותם: איך אמר פעם חבר הכנסת מיכאלי כשהוא מילא את מקומי?
דוד רותם: אתה אמרת שהוויכוחים בתוך הממשלה צריכים להסתיים לא פה.
דוד מדיוני: למען הסדר הטוב חיים הוא נציג היועץ המשפטי לממשלה.
דוד מדיוני: מה שהוא אומר – אנחנו איתו.
אורי מקלב: אבל אני הבנתי בין השורות שאין לכם הסכמה.
דוד מדיוני: אבל אתה לא יכול להגיד שהוא לא אמר דברי טעם.
אברהם מיכאלי: מר מדיוני, ראיתי ויכוחים גם בלשכת היועץ המשפטי לממשלה.
דוד רותם: אין ספק שהוא אמר דברי טעם.
דוד רותם: הבעיה היא רק שאנחנו דנים פה בהצעת חוק ממשלתית.
דוד רותם: כמה אתם כתבתם בהצעת החוק?
ענת הר-אבן: שישה חודשים.
חיים זקס: זה לא פורסם.
חיים זקס: זה תיקון שהגענו להסכמות עליו בשבוע האחרון.
דוד מדיוני: במקור זה היה שבעה ימים.
דוד רותם: אבל הגעתם להסכמה עם לשכת עורכי הדין.
חיים זקס: אני לא הייתי מעורב בהסכמה ולא הבעתי את עמדתי בהסכמה.
דוד מדיוני: אנחנו.
דוד רותם: כל אחד מגיע להסכמות, והשני יבוא ויגיד את זה.
דוד רותם: מה הבעיה אצלכם לדווח פעם בשלושה חודשים?
דני וקס: ניסיתי לשכנע – לא הצלחתי.
דני וקס: זה פשוט עול מיותר.
דוד רותם: עול זה לא נורא.
דוד רותם: אם כך, אחת לשלושה חודשים.
דוד רותם: כך אמר חבר הכנסת מקלב, שזה מחייב.
אורי מקלב: אמרתי חצי שנה, אבל בסדר.
נועה ברודסקי: הקראה: (ב) בתיק למימוש משכון או משכנתא שהודע בו על הסדר יהיה פטור מחובת דיווח, אלא אם הופר ההסדר.
ענת הר-אבן: זה תיק שהוסף לבקשת הבנקים כי תיקי המשכנתא הם לא ממש תיקים שאנחנו מנהלים בהם את החוב.
ענת הר-אבן: בתיק המשכנתא אין עיקולים, אין הגבלות, אין הליכים מבצעיים למעט הודעת הפינוי.
ענת הר-אבן: בשנת 2001 שר המשפטים דאז מאיר שטרית יזם תיקון לחוק שבמשכנתא על דירות מגורים מגישים את התיק רק על פיגורים של חצי שנה.
ענת הר-אבן: לחייב יש הזדמנות לפרוע את החוב תוך 90 יום, ורק אם הוא לא פרע את החוב ממשיכים בהליכים.
ענת הר-אבן: המצג שהוצג לנו הוא שברוב המקרים מגיעים להסדר, אבל אם ההסדר מופר אז אין צורך להגיע שוב לשישה חודשי פיגור ושוב להמתין 90 יום, אלא אפשר להמשיך בהליכים באופן מידי.
ענת הר-אבן: לכן אין צורך, לשיטתנו, לדווח על התקבולים בתיקים האלה כי דיווח לתקבולים יאפס את כל החוב, והתיק ייסגר.
ענת הר-אבן: התיק אמור להישאר פתוח כי זאת אחת הסנקציות שכתובה בהסדר, שאם החייב לא יפרע את החוב יימשכו הליכי המשכנתא.
נועה ברודסקי: עוד אופציה היא פשוט לכתוב שזה לא ייסגר.
ענת הר-אבן: יש עוד אופציה שדיברנו עליה היום שהבנקים כן ידווחו וגם אם תהיה יתרת חוב אפס אנחנו לא נסגור את התיק.
ענת הר-אבן: זאת בהחלט אופציה קיימת.
דוד רותם: למה לא תסגרו את התיקים ביתרת חוב אפס?
דני וקס: כי היום החוק מדבר על עיכוב, לא על סגירת תיק.
דני וקס: אם שילמת את הפיגור התיק מעוכב.
דוד רותם: אתה מדבר על פיגור.
דוד רותם: לא, אם שילמתי את כל ההסדר, ואז התיק הוא ביתרת אפס.
ענת הר-אבן: אבל החוב בתיק הוא רק על הפיגור, הוא משקף את הפיגור של חצי שנה.
ענת הר-אבן: אנחנו גם לא מחייבים בשלב הזה את הגדלת כל החוב גם אחרי שחולפים 90 יום.
דני וקס: צריך לתקן את המילה "משכנתא".
נועה ברודסקי: אז למעשה מוצע שכן יהיה דיווח ונקבע שהתיק הזה לא ייסגר.
דני וקס: לפי החוק הקיים כיום – בסוף ה'.
דני וקס: לא בארמית, אלא בעברית זה בסוף ה'.
ענת הר-אבן: כרגע מסוכם שיהיה דיווח אבל אנחנו לא נסגור את התיקים האלה.
נועה ברודסקי: כל שלושה חודשים?
ענת הר-אבן: כן, כל שלושה חודשים.
ענת הר-אבן: דני, גם בתיקי משכנתה יהיה דיווח, רק לא נסגור את התיק.
ענת הר-אבן: והדיווח הוא כל שלושה חודשים, כפי שקבעה הוועדה.
חיים זקס: זה תיק הסדר בתיק משכנתה, והדיווח יהיה כל שלושה חודשים כמו בתיק הסדר.
דני וקס: אני לא הבנתי בשביל מה צריך את זה.
דני וקס: סעיף 76 לא חל פה, אז בשביל מה צריך את זה?
נועה ברודסקי: כדי שזה יהיה מעודכן.
דוד רותם: דני, דבר אחד ברור: מערכת תיקי הוצאה לפועל צריכה להיות מעודכנת.
דוד רותם: לא יכול להיות שאין לי חוב ושילמתי על החשבון והתיק לא מעודכן.
דני וקס: הפיגור שולם – הבנק ידווח על תשלום הפיגור.
דני וקס: בפיגור יש שלב שאי אפשר לשלם: עוד הכול או בהסדר, חצי-חצי.
דוד מדיוני: למה צריך את התיק?
דני וקס: מכיוון שקיים מורא על החייב שאם שוב הוא לא ישלם התיק כבר קיים.
דני וקס: הוא לא יצטרך לשלם אגרה – מי שמשלם את האגרה זה החייב; לא צריך שוב לבצע מסירה – זה שוב הוצאות.
דני וקס: כדי לחסוך על החייב את כל ההוצאות החדשות עליו, התיק נשאר פתוח.
דני וקס: לא שילם שוב – ממשיכים לפעול בתיק.
דוד רותם: אבל מה הבעיה שלך לדווח כל שלושה חודשים כמו שקבענו קודם?
דני וקס: לדווח כאשר הוא שילם את הפיגור.
דני וקס: כשהוא סיים לשלם את הפיגור – אז אני אדווח.
דוד רותם: לא, תדווח אחרי שלושה חודשים שהוא סיים חצי, ואחרי שישה חודשים תדווח שהוא סיים את הכול.
דוד רותם: התיק נשאר פתוח.
דני וקס: מה היתרון בשלושה חודשים לעומת שישה חודשים?
דוד רותם: איך אמר נציג היועץ המשפטי לממשלה?
דוד רותם: אני צריך את זה לסיבות אחרות.
דני וקס: איזה סיבות?
דוד רותם: אם אני הולך לעירייה ורוצה לקבל הנחה כי אני אומר להם שאני חייב הרבה כסף, ואין לי מה לשלם.
דוד רותם: אז אומרים לי להביא אישור מההוצאה לפועל.
דני וקס: חייב רוצה להראות לעירייה שהחוב שלו יותר גבוה.
דוד רותם: מה שבטוח – זה אולי.
דוד רותם: כי כשרואים שהחוב גבוה מדי אומרים לו שמכיוון שממילא הוא לא יגמור לשלם את זה בחיים, אז למה שייתנו לו הנחה, שיהיה חייב עוד קצת.
דני וקס: זה לא מציאותי, אני פשוט מצטער.
דוד רותם: עזוב מציאותי / לא מציאותי – מה הבעיה שלכם לדווח כל שלושה חודשים כדי שהתיק יהיה מעודכן?
דני וקס: רק המטלה הנוספת.
דוד רותם: מטלה נוספת זה לא נימוק.
דני וקס: זאת גם עמלה חדשה.
יעל קסטן רבסקי: אדוני, יש לי רק שאלה לגבי סגירת תיק במשכנתאות.
יעל קסטן רבסקי: דיברו על כך שבאופן אוטומטי זה לא ייסגר, אבל עולה השאלה, אם למשל הסדירו את חוב הפיגורים או עשו מחזור או פריסה – אני לא מדברת על סגירה באופן מידי, אבל אם עוברים חודשים וחייב עומד בתשלומים לא ברור לי מדוע התיק לא ייסגר.
דוד רותם: אני לא רוצה שאחרי שסגרתי את התיק הוא יפסיק את התיק, ואני אצטרך לפתוח תיק חדש ולשלם אגרות.
יעל קסטן רבסקי: עברו שנים.
יעל קסטן רבסקי: תיק המשכון יהיה פתוח לנצח?
יעל קסטן רבסקי: אם הם רואים שהוא חוזר ולא משלם אז יתכבדו ויפתחו את התיק מחדש.
דוד רותם: למה צריך לפתוח ואז לחייב אותו באגרה?
דוד רותם: הרי האגרה נופלת עליו.
יעל קסטן רבסקי: אבל אם למישהו עשו מחזור, והוא הצליח לייצב את עצמו ולעמוד בתשלומים ועוברת תקופה ארוכה, מדוע התיק יישאר פתוח כל כך הרבה זמן?
דוד רותם: איזה תיק?
דוד רותם: תיק מימוש משכנתא?
יעל קסטן רבסקי: כן.
דוד רותם: אם הוא לא גמר לשלם את החוב על המשכנתה אז אני רוצה את התיק פתוח ולא להטיל עליו הוצאות.
יעל קסטן רבסקי: לנצח?
יעל קסטן רבסקי: עד 30 שנה של המחזור - - -
דוד רותם: עד שהוא יגמור לשלם.
דוד מדיוני: אבל התיק לא נפתח על כל החוב.
דוד מדיוני: אני מבין מה שהיא אומרת, יש בזה טעם.
דוד מדיוני: התיק נפתח רק על הפיגור, אז היא שואלת מה קורה אם נגמר הפיגור וחלפה תקופת אכשרה שראו שהוא עומד בתשלומים, ושהוא בסדר.
דוד מדיוני: אז מה עכשיו?
דוד מדיוני: הרי הם לא פתחו על כל החוב.
אברהם מיכאלי: פעם פתחו על כל החוב.
דוד מדיוני: אבל אני מבין מה היא אומרת, יש בזה טעם.
ענת הר-אבן: יש סעיף בחוק שדני מדבר עליו, 81(ב)(1): "שולמו החוב והתוספות, כאמור בפסקת משנה (א), יורה רשם ההוצאה לפועל מיוזמתו ולבקשת החייב על עיכוב הליכי ביצוע המשכנתה".
ענת הר-אבן: הסעיף לא מדבר על סגירת התיק.
ענת הר-אבן: אם אנחנו רוצים את זה צריך להביא לשינוי בסעיף הזה.
ענת הר-אבן: הוא מדבר על עיכוב הליכי המשכנתה כשהמטרה הייתה באמת לאפשר לבנקים לשוב ולפעול באותם תיקים.
דני וקס: לא לחייב את החייב בהוצאות חדשות.
אורי מקלב: כשהתיק פתוח יש לזה השלכות לאדם?
ליאור שפירא: כן, הוא לא יכול להיות אצלם בעל תפקיד.
ליאור שפירא: לדעתי, הוא גם לא יכול להיות שוטר.
קריאה: הוא יכול להיות.
יעל קסטן רבסקי: יש לזה השלכות – הוא לא יכול לגרור לבד את הנכס, יש כינוס נכסים על הבית, לכל דבר הוא צריך את האישור של הכונס.
יעל קסטן רבסקי: יש לזה הרבה מאוד השלכות.
דוד רותם: אבל אם יש כינוס נכסים על הבית?
דוד מדיוני: זה משהו אחר.
דוד מדיוני: פה דיברנו על זה שלא הגענו לכינוס.
ענת הר-אבן: יש כינוס, יש כינוס.
ענת הר-אבן: פתחו את התיק, ויש כינוס.
דוד מדיוני: פתחו את התיק, אבל הופסק הליך הכינוס כי יש הסדר.
ענת הר-אבן: אבל עדיין כונס הנכסים רשום בטאבו.
דוד מדיוני: שיהיה רשום.
ליאור שפירא: פרע את כל החוב, רק המשכנתה - - -
ענת הר-אבן: אפשר להציע שאם חלפה שנה – או מועד יותר ארוך – מיום שהוא פרע את חוב הפיגורים אז ייסגר התיק.
ענת הר-אבן: אבל זה מצריך תיקון בסעיף.
דוד רותם: יש לזה השלכות, אבל יש לזה גם השלכה שברגע שסגרו לו את התיק, והוא מתחיל להרגיש חופשי יצטרכו לפתוח נגדו תיק חדש, ואז אנחנו מפילים עליו עוד הוצאות.
יעל קסטן רבסקי: זה לוקחים בחשבון.
יעל קסטן רבסקי: אי אפשר הכול.
דוד רותם: השאלה היא האם לא יהיה נכון יותר להוסיף ב-81 שהוא יהיה רשאי להגיש בקשה לסגור את התיק לאחר תקופה מסוימת שהוא פרע את החוב, ואז הרשם יחליט.
דוד מדיוני: דרך אגב, הוצאות הוא תמיד ישלם כי האגרה נפתחה רק על החוב לפיגורים.
דוד מדיוני: כשאנחנו מדברים על חוב חדש יש בו אגרה חדשה שהם אמורים לשלם אותה ולגלגל אותה.
דוד מדיוני: זה קיים בכל מקרה, זה לא קשור.
ענת הר-אבן: זה נכון שהחוב נפתח על הפיגורים, אבל כשאנחנו מגיעים לשלב האחרון של הפינוי או של המכר הבנק נדרש להגדיל את החוב על כל מלוא חוב המשכנתה ולהשלים את יתרת האגרה.
ענת הר-אבן: אז זה לא ממש משנה אם גבינו אגרה רק על הפיגורים, כי אחרי שנתיים-שלוש שהחייב לא יעמוד בהסדר יפתחו שוב רק על הפיגורים ורק אם הוא שוב לא יעמוד בזה.
דוד רותם: דני, מה אתה אומר על זה?
דני וקס: ההוצאות הן על מלוא סכום ההלוואה כי אנחנו מדברים גם על מקרה של כינוס נכסים.
דני וקס: במקרה של כינוס נכסים, לפי ההחלטה בבית המשפט העליון, צריך לשלם את האגרה על מלוא סכום ההלוואה.
ענת הר-אבן: אתה יודע שעוד לא הסדרנו את תקנות האגרה, מתי משלמים את המחצית השנייה.
ענת הר-אבן: השנה נטפל בזה, והמגמה היא לא לגבות את זה אחרי 90 יום.
דני וקס: אני מקווה.
ענת הר-אבן: לכן זה פותר את הבעיה.
דוד מדיוני: בסדר, עוד לא ישבנו איתכם, זה בטיפול.
דני וקס: בכל מקרה יש האגרה הנוכחית הזאת עבור פתיחת סכום הפיגור, לפי סכום הפיגור המצאה חדשה.
דני וקס: אבל אנחנו לא מדברים כרגע על תיקון סעיף 81(ב)(1).
דני וקס: זה לא על סדר היום.
ענת הר-אבן: זה מה שמבקשים, להוסיף את זה על סדר היום.
דוד רותם: אומרים פה דבר נורא פשוט:
דוד רותם: אם פתחו לאדם תיק על הפיגורים, והוא גמר לשלם את התיק ואת הפיגורים, למה התיק צריך להיות פתוח?
דוד רותם: הרי יש גם כונס נכסים בינתיים.
דני וקס: חלק כן, חלק לא.
דוד רותם: נדבר על אותם תיקים שבהם יש כונס נכסים, וכונס הנכסים רשום בטאבו.
דוד רותם: אני רוצה למכור את הדירה עכשיו.
דני וקס: אדרבה, הוא יכול למכור את הדירה בשיתוף פעולה עם הבנק.
דוד רותם: לא רוצה למכור בשיתוף פעולה, אני לא חייב לך.
דוד רותם: את המשכנתה אני צריך לשלם לך, אז אתה תגיד לי, אדוני, אני לא מוותר על רישום משכנתה אלא אם כן אתה תפקיד את הכסף לחשבון שלי.
דוד רותם: אבל כונס הנכסים לא צריך להיות על הדירה שלי.
אברהם מיכאלי: זה גם פוגע במחיר הדירה.
דוד מדיוני: מצאנו לאורך השנים עשרות אלפי תיקים פתוחים ועומדים כאבן שאין לה הופכין בגלל הסדרים.
דוד מדיוני: אני חושב שזה לא נכון.
ענת הר-אבן: צריך לקבוע פרק זמן מסוים שאחרי שהחייב הסדיר את הפיגורים - - -
אורי מקלב: כמה זמן, 24 חודשים?
ענת הר-אבן: 24 חודש זה נראה לנו סביר.
דוד מדיוני: מספיק עם האיומים.
דני וקס: תקופת אכשרה שהוא עמד בה והתנכה.
דני וקס: די, מספיק, כמה אפשר לאיים עליו.
דני וקס: מספיק עם האיומים.
דני וקס: כמו שיש תקנה 26 שמדברת על גניזת תיקים אחרי שנתיים, נראה נכון שאחרי שנתיים יוכל החייב לבקש לסגור את התיק.
דוד רותם: אני בכלל לא מבין למה אני צריך לחכות שנתיים.
דוד רותם: אני חייב לך 50 אלף שקל ושילמתי אותם – למה אני צריך שיהיה נגדי תיק?
דני וקס: כיוון שבינתיים אם הוא מעד פעם אחת הוא עלול למעוד שוב - -
דוד רותם: תפתח לו תיק.
דני וקס: - - ואז אני צריך להמתין שישה חודשים מחדש.
דני וקס: הוא שילם לי את הפיגור של שישה החודשים הראשונים ובינתיים הוא מתחיל לצבור עוד חובות של עוד שישה חודשים.