GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאור שפירא: ממה נותנים את השוברים?
ליאור שפירא: מאין הם באים?
ליאור שפירא: הם באים מהבנקים המסחריים.
ליאור שפירא: - - - נותן שובר לחשבון הנאמנות שלנו, וברגע שהחייב מפקיד את הכסף אנחנו מקבלים דף פירוט והעתק של השובר.
ליאור שפירא: אז בפועל אותו כסף נכנס לחשבון, אבל הוא מדווח באיחור.
ליאור שפירא: למעט בבנק הדואר הדיווח שלהם נעשה תוך 72 שעות, ואני כבר יודע במי מדובר.
ליאור שפירא: בבנק הדואר יש עיכוב, הוא לא עומד במהירות הזאת, ומחר בנק הדואר פטור מעמלות אז יש נטייה בדרך כלל לעשות את אותם חשבונות נאמנות שלנו בסניפי בנק הדואר, הם גם הרבה יותר זמינים.
ליאור שפירא: זה לוקח לנו יותר זמן לדעת שאותו חייב שילם לחשבון.
ליאור שפירא: אבל עדיין שבעה ימים זאת המסגרת המתאימה גם לפי השיקולים של רשות האכיפה וגם שלנו, ציבור עורכי הדין; זה מספיק זמן על מנת לעדכן.
דוד רותם: אני רוצה לשאול שאלה: קיבלתי ב-1 בינואר תקבול, דיווחתי ב-7 בינואר.
דוד רותם: ממתי התיק שלי מזוכה?
דוד מדיוני: מ-1 בינואר.
דוד רותם: זאת אומרת הריבית מפסיקה לרוץ על התיק.
ענת הר-אבן: יש "יום ערך", זה עושה שערוך של החוב.
דוד רותם: המחשב שלכם עושה את זה.
ענת הר-אבן: כן, הוא עושה שערוך.
דוד מדיוני: התיקון שעשינו הוא בגלל מאות ואלפי פניות של חייבים ששילמו ולמעשה לא זוכו בתיקים בכלל או זוכו באיחור רב מדי.
דוד מדיוני: זה שדני בכלל טוען על שבעה ימים, זה אומר שמעולם – סליחה על הביטוי – לא "ספרו" פה את התקנה של שבעה ימים, וזה כשלעצמו לא בסדר.
דוד מדיוני: לא נותר לנו, אלא לבוא לפה ולשים את זה בתוך החוק עצמו ולא בתקנות ולתת לזה את מלוא הרצינות.
דוד מדיוני: מה גם שכולם רוצים ליהנות מכל העולמות.
דוד מדיוני: למעשה, אין בעיה – לשכות ההוצאה לפועל פתוחות כל יום, הקופות והגזברויות שלנו פתוחות כל יום, ומי שמשלם בקופה – אוטומטית התיק שלו מזוכה.
דוד מדיוני: באותה שנייה ממש.
דוד מדיוני: אם הוא משתמש בשוברים שלנו אז אחרי יומיים וחצי מקסימום – התיק שלו מזוכה אוטומטית על-ידי בנק הדואר במישרין.
דוד רותם: זאת אומרת, בנק הדואר מדווח לכם, אתם תוך יומיים וחצי מדווחים - - -
דוד מדיוני: ומזכים את התיק אוטומטית.
ענת הר-אבן: תוך 72 שעות מהתשלום הוא מזוכה בתיק.
דוד רותם: זאת אומרת, גם לבנק הדואר לוקח יומיים וחצי כששילמתי ישירות לך.
ענת הר-אבן: לא, בבנק.
דוד מדיוני: הבנק.
דוד מדיוני: לא אצלי, אצלו.
דוד רותם: כשאני שילמתי בשובר שלך בבנק הדואר שילמתי לך את הכסף.
ליאור שפירא: הם מוסרים לבנק הדואר את כל הרשימות של התיקים שלהם, ואז בנק הדואר יודע לעשות את זה.
ליאור שפירא: אנחנו לא יכולים למסור.
דוד רותם: הוא לא שם לב שהוא נכנס לזווית לא נוחה.
דוד רותם: כי אם לך לוקח 72 שעות כשהכול מסודר אצלכם כל כך טוב, אז מה אתה רוצה שמשלמים להם?
דוד מדיוני: אצלי זה באותו יום.
ענת הר-אבן: בקופה.
דוד רותם: לא אצלך – בבנק הדואר.
דוד מדיוני: בנק הדואר הוא לא שלי.
דוד מדיוני: הוא משלם בחוץ כי אני רוצה לתת לו נגישות בכל סניף דואר לשלם עם השובר.
דוד רותם: הוא משלם לבנק הדואר, ולבנק הדואר לוקח 72 שעות להעביר לך - -
דוד מדיוני: מקסימום.
דוד רותם: - - והוא אז משדר את זה ישר למחשב.
דוד רותם: הבנקים האחרים לא יכולים לשדר ישירות אליך.
דוד רותם: גם עורכי הדין לא יכולים.
דוד מדיוני: זה הסעיף הבא שבאתי להגיד.
דוד מדיוני: למעשה, מוקד המידע שלנו שפועל כל יום, גם עורכי הדין הם חלק נכבד מהצרכנים שלו, ויש כאלה שעושים את זה באמת כי זה קל.
דוד מדיוני: הם מתקשרים ומבקשים מאתנו לשלוח שובר לחייב, וברגע שהחייב משלם את השובר שנשלח על-ידי מוקד שירות הגבייה שלנו, אוטומטית הוא לא צריך להגיש שום בקשה להקטנת קרן.
דוד רותם: מה זה קשור לעניין בכלל?
דוד מדיוני: למה זה לא קשור?
דוד רותם: הוא לא מבקש ממך לשלוח שובר.
דוד רותם: האיש נכנס אליו, שם כסף מזומן על השולחן.
דוד רותם: מה אתה רוצה עכשיו, שיגיד שהוא לוקח ממך?
דוד מדיוני: אין בעיה, שידווח.
דוד רותם: אבל הוא לא נכנס אליו.
דוד רותם: הוא נכנס לסניף בנק - - -
דוד מדיוני: זה בדיוק מה שרציתי להתעכב - - -
דוד רותם: אני חייב כסף לבנק לאומי, אני גר בירושלים.
דוד רותם: הייתי בחופשה באילת, קניתי פיס, וזכיתי במקום בכמה אלפי שקלים – 5,000 שקל.
דוד רותם: נכנסתי לסניף בנק לאומי באילת, שמתי 5,000 שקל בחשבון זה וזה.
דוד רותם: לוקח לו גם לפחות 72 שעות לקבל את זה?
ליאור שפירא: זה יחסית פועל מהר.
ליאור שפירא: אם הלכת לבנק דואר אז אתה - - -
דוד רותם: לא לבנק דואר, לבנק לאומי.
דוד רותם: תגיד לי, אתה חושב באמת שבנק לאומי עובד יותר מהר?
דוד רותם: הרי אני מפקיד את הכסף, והם צריכים לזכות אותי.
ענת הר-אבן: אדוני, הפקדה לחשבון ישירות.
דוד רותם: אבל כאשר הפקדתי ישירות לחשבון מישהו צריך לראות את זה בסניף שלי, לדווח את זה ליחידה שמטפלת בגבייה, צריך להודיע לעורך הדין – זה גם לוקח זמן.
דוד מדיוני: וזאת עוד נקודה שרציתי להגיד, ברשותך.
דוד מדיוני: ברוב התיקים בהוצאה לפועל התקבולים שנעשים מחוץ ללשכה נעשים ישירות אל עורכי הדין.
דוד מדיוני: משום-מה רק בתיקים של הבנקים ההנחיה של הבנקים לעורכי הדין היא לא לקבל תקבולים, אלא להביא אותם לסניף.
דוד מדיוני: די בזה שהם ישנו את השיטה כמו בכלל התיקים, ובאמת ישלמו לעורך הדין במישרין – מיד הוא יוכל להגיש את ההקטנה ללשכה.
דוד מדיוני: עכשיו מה דני טוען?
דוד מדיוני: שהם באים אליו, ואחרי זה הוא הולך - - -
דוד רותם: אתה לא מקשיב למה שמדובר כאן.
דוד רותם: הרי זה מה שאמר דני וקס.
דוד רותם: הוא אמר שכאשר יש תשלום ששולם ישירות לעורך הדין זה בסדר, אבל מה שקורה הוא שבא אדם שלישי ומפקיד לחשבון.
ענת הר-אבן: אבל ההנחיות לעורכי הדין הן שעורכי הדין ישלחו את החייבים בהסדר, לבנקים.
דוד מדיוני: וזה שונה מכלל תיקי ההוצאה לפועל.
דני וקס: יש הבדל בין הסדרים לבין תשלומים שמבוצעים אצל עורך הדין.
דני וקס: אם הוא רוצה להימנע מפקודת מאסר – הוא בא ישירות לעורך הדין ורוצה לקבל ממנו את הפתק להוצאה לפועל – הוא משלם לעורך הדין.
דני וקס: לא שולחים אותו לבנק.
דני וקס: בין אם הוא משלם את זה בצ'ק ובין אם זה בכרטיס אשראי או במזומן – עורך הדין ניגש לסניף הבנק ושם מפקיד את זה.
דני וקס: זה לא ששולחים אותו תמיד לבנק.
דוד מדיוני: אבל אז הוא כבר יודע, והוא יודע מיד להגיש את הבקשה הנכונה.
דני וקס: הוא לא יודע כלום עד שהוא מקבל אישור מהבנק.
דוד רותם: מה הוא יודע?
דוד רותם: אני בא לעורך דין, ואני מבקש ממנו שובר כדי לשלם את החוב שלי.
דוד רותם: אני לוקח ממנו את השובר, ואני נוסע חזרה לאילת.
דוד רותם: הוא יודע רק כאשר זה שולם והגיעה אליו הודעה מבנק הדואר.
ענת הר-אבן: שבעה ימים.
דני וקס: אנחנו לא נעמוד בשבעה ימים, אני מצטער.
דני וקס: ואז פשוט אנחנו פותחים תיבת פנדורה כי ברור שבכל בקשה לרשם נצטרך להגיש בקשה עם הסברים.
דני וקס: זה מראש להציף את הרשמים בהסברים.
דוד רותם: יכול להיות, אבל יכול להיות שבכך אני מקטין את החובות בהוצאה לפועל בהרבה כסף, כי אתם תחטפו הוצאות אחרי הוצאות, והחייבים ישלמו פחות.
ליאור שפירא: עוד נקודה חשובה בעניין הזה שדנו בה: אחד השיקולים לדיווח יחסית מהיר זה כאשר החייב נמצא באיחוד תיקים.
ליאור שפירא: אז הכסף מתחלק בצורה פרופורציונלית.
ליאור שפירא: אז תחשוב שבתיק שלך, למעשה, שולם חוב, ובנוסף אתה מקבל את מה שלא היית אמור לקבל כי לא דיווחת על הקטנה של התיק בפרופורציה של איחוד התיקים.
ליאור שפירא: לכן זה פוגע גם בשאר הזוכים שכן מדווחים במועד.
דני וקס: בהצעה הנוכחית נאמר שסעיף 77 לא יחול.
ליאור שפירא: רק בהסדרים.
ליאור שפירא: לכן שבעה ימים הוא איזון ראוי.
יעל קסטן רבסקי: אנחנו חושבים שזה ראוי וחובת הדיווח תהיה קצרה.
יעל קסטן רבסקי: שוב, כמו שנאמר, מאחר שזוכים יכולים לנקוט הליכים, ואנחנו רואים, יש לנו הרבה מאוד תיקים שנוקטים הליכים שמשלמים, ויש הסדרים, ויש קושי מאוד גדול, אז אנחנו חושבים - - -
דוד רותם: אז בלי הסדרים.
דוד רותם: אנחנו לא מדברים עכשיו על הסדרים.
דוד רותם: אנחנו מדברים על תשלום.
יעל קסטן רבסקי: בכל מקרה שיש תקבול אנחנו חושבים שהנטל צריך להיות על הזוכה.
יעל קסטן רבסקי: כמו שהוא דאג לקבל את התקבול הנטל צריך להיות עליו לפעול ולדווח.
דוד רותם: אתם הייתם צריכים לדרוש דבר אחר לגמרי: שאנשים לא ישלמו לעורכי הדין ולזוכים, אלא ישלמו תמיד בהוצאה לפועל.
ענת הר-אבן: אנחנו כותבים את זה גם על האזהרות, גם על השוברים.
דוד רותם: תמיד לשלם בהוצאה לפועל.
יעל קסטן רבסקי: כשמגיעים אליי פונים ושואלים אותי מה לעשות, אני כמובן, אמליץ להם ולו מהסיבה שאנחנו רואים שהרבה פעמים עורכי דין לא מדווחים, ואז נוצר מצב - - -
דוד רותם: לא בגלל הדיווח.
יעל קסטן רבסקי: גם אם מגישים בקשה להקטנת חוב אחר כך צריך את התגובה של הזוכה.
יעל קסטן רבסקי: זה סיפור ארוך.
דוד רותם: היו פעם עורכי דין ואפילו כונסי נכסים שנעלמו עם הכסף, והחייב נשאר תקוע.
ליאור שפירא: חלק מהתשלומים מתבצעים היום בכרטיסי אשראי.
ליאור שפירא: הרשויות לא מקבלות תשלומי אשראי, וחלק ניכר מהתשלומים שלנו היום זה כרטיסי אשראי.
דוד מדיוני: בתאריך של כלים שלובים נתחיל גם עם כרטיסי אשראי, ב-31 במאי.
דוד רותם: בנק הדואר לא מקבל כרטיס אשראי?
ליאור שפירא: זה כרטיס אשראי בטלפון.
ליאור שפירא: כשהחייב החליט שהוא רוצה לשלם אתה צריך לעשות הכול באותו רגע כדי לקחת ממנו את הכסף.
ליאור שפירא: להקל על חייו, לא לשלוח אותו.
דוד רותם: אתם מדברים כל אחד מנקודת מבט אחרת, וזה נכון מה שאתה אומר.
דוד רותם: אם החייב רוצה לשלם – תחטוף את הכסף.
דוד רותם: אבל אז תדווח מיד.
דוד רותם: אומר דני, אי אפשר, הוא אומר שאתם סתם מסבכים את העולם.
ליאור שפירא: אבל למה אני לא יכול?
ליאור שפירא: אם קיבלתי אשראי למשרדי אני יודע מיד, ואני יכול לדווח מיד.
ליאור שפירא: אין שום סיבה.
דוד רותם: קודם כול, לא שילמתי למשרדך, שילמתי בבנק.
ליאור שפירא: זאת כבר אופרה אחרת.
דוד רותם: אבל אני צריך לפתור את כל האופרות, אני לא יכול לנצח רק על אופרה אחת כי אחר כך אני תוקע את זה בדברים אחרים.
ענת הר-אבן: אנחנו שומעים פה בעצם שהבנקים צריכים להיערך ארגונית באמצעות תוכנת מחשב שתאתר את כל החובות בטיפול משפטי ותאתר תקבולים שנכנסים לאותם חובות בטיפול משפטי.
ענת הר-אבן: ממילא הכוונה שלנו היא להכניס את זה בעוד עשרה חודשים – זה לא נטל שהם לא יכולים לעמוד בו, לפתח איזושהי תוכנה או דוח שיעקוב אחרי התקבולים בתיקים האלה.
דני וקס: מי יממן מאות אלפי דולרים?
דוד רותם: הציבור.
דוד רותם: מה שיקרה זה שתהיה פחות חלוקת רווחים במניות, וממילא הפנסיה שלנו כולה במניות שלכם, לכן הפסדנו השבוע הרבה כסף.
דוד רותם: זה יממן, זה חלק מההוצאות השוטפות.
דני וקס: אני לא רוצה להיכנס לנישה הזאת.
דוד רותם: אז אל תשאל אותי מי יממן.
דני וקס: בעלי מניות - - - בכל אחד מאתנו, וצריך לשמור גם על רווחים.
דני וקס: אבל אני לא מתייחס לזה, אני מתייחס לכך שאם צריך להקים כל מיני תוכנות חדשות תהיה לכך הוצאה מאוד גדולה.
רפי רוס: חוץ מההוצאה, גם הלו"ז.
רפי רוס: כל בנק נמצא בנקודה אחרת: יש בנקים חצי ממוכנים שהתיקון אצלם יהיה קל יחסית; יש בנקים שהכול עובד בנייר כרגע, אין להם שום דבר.
דוד מדיוני: אבל הם מאוד קטנים, ולהם אין בעיה.
דוד רותם: יש בנקים שהכול עובד בנייר?
רפי רוס: אני מעריך שכן.
רפי רוס: בתהליך של גביית החובות מול עורכי הדין אין מערכת ממוחשבת שמעבירה את התיק לעורך דין.
רפי רוס: לוקחים את דפי החשבון, לוקחים את כל הדברים ושולחים לעורך דין.
ליאור שפירא: ואלה שעובדים אחרת כן מדווחים במועד?
ליאור שפירא: אמרת שיש חלק כאלה וחלק כאלה.
רפי רוס: אין היום תשתית לדיווח הזה.
רפי רוס: להערכתי, אולי בבנק אחד יש.
רפי רוס: צריך לבנות תשתית, ואני לא יודע תוך כמה זמן זה ריאלי כי אף אחד עוד לא ניתח תוך כמה זמן זה ריאלי לבנות מערכת כזאת, ומה המשמעות.
רפי רוס: כרגע אני לא יודע.
דוד רותם: דני, אתה מייצג את איגוד הבנקים.
דוד רותם: איזה בנק עדיין עובד בניירות?
דני וקס: הערנו שכל גביית החובות לא ממוכנת.
דני וקס: יש בנקים שבהם כל המערכת כבר ממוכנת, כולל קשר עם עורכי הדין.
דני וקס: אבל יש בנקים שאין להם הקשר עם עורכי הדין.
דני וקס: זה לא ממוכן.
דוד רותם: אז אין להם הקשר עם עורכי הדין.
דוד רותם: הם יקבלו את התקבול, ואז יש בארץ דבר שנקרא "טלפון" – מין קופסה על השולחן עם לחצנים.
דני וקס: יש גם פקסים.
דוד רותם: רק להרים את השפופרת – מין ידית עם חוט – ומעבירים את זה לעורך הדין.
ליאור שפירא: או לחילופין למה שהם לא יודיעו לפקיד ההוצאה לפועל בעצמם?
דוד מדיוני: זה אנחנו לא מרשים, רק אם יש בא כוח מדווח.
ליאור שפירא: מאיפה אתה יודע מאין בא הדיווח?
דוד מדיוני: בטח שאני יודע.
דוד מדיוני: אני מסתכל מי בא הכוח בתיק.
רפי רוס: אבל אפילו מערכת ממוכנת אי אפשר לבנות ברגע שיש - - - כי אחרת יהיה דיווח כפול.
דוד מדיוני: אני יכול להגיד משהו אחר, שיש בנקים שיש עורכי דין שמחזיקים תיקים שלהם, וכבר אין קשר בין הבנק לבין העורך דין.
דוד מדיוני: זה עוד יותר חמור בעיניי.
דוד מדיוני: זוועה.
דוד רותם: עוד שאלה: אני החייב, הלכתי לעורך הדין ושילמתי לו כסף – האם אני יכול לדווח לתיק ששילמתי?
דוד מדיוני: לפי הנהלים שלנו, רק בא כוח הזוכה יכול להכריז על פעולה בלתי הפיכה.
דוד מדיוני: אתה יכול לדווח, ואז נבקש את התגובה.
ענת הר-אבן: בדיוק.
ענת הר-אבן: צריך תגובה של הזוכה.
דוד רותם: בינתיים אתם עוצרים הליכים או לא?
נועה ברודסקי: זה בהסדר, זה הוספתם ב-19(ב).
נועה ברודסקי: ב-19(א) אולי אפשר לעשות אותו דבר.
דוד רותם: האם כאשר אני דיווחתי ששילמתי - -
ענת הר-אבן: בגלל הזיופים אנחנו לא מסתמכים בלי שיש אישור של הזוכה לעניין.
נועה ברודסקי: אז אתם גם לא מעכבים עיקולים בתקופה הזאת.
דוד מדיוני: בא כוח הזוכה הוא אבי ההליכים.
יעל קסטן רבסקי: במסגרת בקשה להקטנת חוב, ואז צריך את התגובה.
יעל קסטן רבסקי: בשיקול הדעת צריך רשם שיחליט.
דוד מדיוני: הוא אבי ההליכים, זה לא נכון.
אריה כהן: יש לא מעט מקרים שהרשם מקבל כזאת בקשה, ואז הוא מעכב הליכים עד לתגובת בא כוח הזוכה שמעכב בהחלטה שלו.
דוד רותם: הם לא מדווחים כי לוקח להם הרבה זמן.
דוד רותם: לכן אם שילמתי את החוב אני רץ להוצאה לפועל ואומר ששילמתי.
ענת הר-אבן: אפשר את 19(ב) - - -
נועה ברודסקי: להעביר אותו.
נועה ברודסקי: אבל אז לכתוב משהו לגבי עיכוב ההליכים.
דוד רותם: אני רוצה שבינתיים ייעצרו ההליכים.
דוד רותם: כי להם לא בוער; הם לא מדווחים מצד אחד, הם רוצים לתת תגובה כי יש זיופים, ובינתיים החשבון שלי מעוקל.
ענת הר-אבן: אם יש תקבול חלקי הוא לא סיבה לעיכוב הליכים.
ענת הר-אבן: אם החוב הוא 100 אלף, והוא שילם 5,000 זה לא צריך לעכב הליכים.
דוד מדיוני: הסיכון בחלופה שאתה מציע לעומת מה שאנחנו הצענו והעומס החד-פעמי שזה מטיל עליהם להתארגנות מחדש – מבחינתם זאת חלופה יותר נכונה.
דוד מדיוני: לא שהחייב ידווח, זה מאוד מסוכן.
ליאור שפירא: הוא מדבר על עיכוב הליכים, לא על ביטול.
דוד רותם: עיכוב עד שהם מגיבים ואומרים, נכון, קיבלנו את הכסף או לא קיבלנו את הכסף.
ליאור שפירא: תאר לך חוב של 1 מיליון שקל, והוא שם 1,000 שקל – כל ההליכים בתיק יעוכבו?
נועה ברודסקי: לא, זה בשיקול דעת של הרשם.
ליאור שפירא: גם היום יש לרשם שיקול הדעת הזה.
דוד רותם: אבל היום צריך להגיש בקשה.
ליאור שפירא: בכל מקרה צריך להגיש בקשה.
ליאור שפירא: גם כשהוא צריך לדווח על זה הוא צריך להגיש בקשה.
דוד מדיוני: זה מאוד מסוכן, ואני אגיד עוד משהו שאמרתי קודם.
דוד מדיוני: הבעיה של הבנקים היא עוד בעיה שלמדנו אותה מלמידה של המערכת.
דוד מדיוני: יש הרבה מאוד עורכי דין שקיבלו בעבר תיקים של הבנקים; הם מחזיקים את התיקים כבאי כוח בהוצאה לפועל, והם לא עובדים יותר עם הבנקים.
דוד מדיוני: זה דבר מדהים מה שאני אומר.
ליאור שפירא: אבל זה לא קשור.
דוד מדיוני: זה קשור מאוד.
דוד מדיוני: כי דני וקס יודע שמחר זה מפיל עליו.
דוד מדיוני: כי ברגע שהוא יקבל את התקבול בבנק הוא לא יוכל להגיד לעורך הדין שידווח, כי אין לו עם מי לדבר.
דוד מדיוני: אני דיברתי על זה עם הרבה מאוד בנקים.
ליאור שפירא: אבל זאת מערכת מסחרית ביניהם, איך זה קשור?
דוד רותם: זאת בעיה ביניהם, מה אתה רוצה מהם?
דוד רותם: זה יכול לקרות לעורך דין לא עם הבנקים.
דוד רותם: אני ייצגתי לקוח, פתחתי תיק הוצאה לפועל, בשלב מסוים הוא אמר לי "תודה רבה", והלך לעורך דין אחר.
דוד רותם: התיק הוא על שמי, אז אני יכול לקבל תקבולים ולא לדווח, זה לא קשור לבנקים.
ענת הר-אבן: אבל היום על-פי כללי הלשכה ההעברה של הייצוג מעורך דין אחד לאחר לא מותנית בהסכמה שלך.
דוד רותם: אני רק צריך להודיע שאני כבר לא מייצג כי אני ממשיך להחזיק אצלכם - -
ענת הר-אבן: לא, מספיק שהזוכה ייתן ייפוי כוח לעורך דין אחר.
ליאור שפירא: הזוכה צריך להיות אקטיבי.
ליאור שפירא: אם הזוכה יפנה ללשכת ההוצאה לפועל הוא יעביר את התיק לעורך דין אחר.
ענת הר-אבן: התיק כבר לא בן ערובה אצל עורך דין שלא מייצג את הלקוח.
ליאור שפירא: לדעתי, מאז ומתמיד זה לא היה בן ערובה.
ענת הר-אבן: לא, זה היה.
נועה ברודסקי: אני רוצה להצביע על קושי נוסף.
נועה ברודסקי: דווקא לגבי זוכים שלא מיוצגים גם אז צריך לבדוק האם שבעה ימים זה מספיק לדוגמה לגבי זוכה שלא מיוצג צ'ק ולוקח לו גם כאן לפרוע את הצ'ק.
נועה ברודסקי: זאת גם שאלה.
נועה ברודסקי: באותה מערכת כלים שלובים גם אנשים פרטיים יוכלו להשתמש בה או רק עורכי דין?
ענת הר-אבן: אם יש לו היקף גדול של תיקים, אז כן.
דוד רותם: אני זוכה לא מיוצג, קיבלתי כסף, אחרי יומיים הצ'ק נפרע – תרוץ ביום השלישי ותדווח.
נועה ברודסקי: אנחנו נותנים לו סד זמנים מאוד קצר.
נועה ברודסקי: אם לדוגמה באותו שבוע הוא נסע לחו"ל או כל סיטואציה שהיא.
דוד רותם: מה קורה באותו שבוע?
נועה ברודסקי: נסע לחו"ל - -
דוד רותם: אז איך הוא קיבל את הצ'ק אם הוא נסע לחו"ל?
דוד רותם: יום לפני שהוא נסע שידווח שקיבל צ'ק.
ליאור שפירא: אז שיגיד לחייב לשלם בקופה של ההוצאה לפועל, זה מאוד פשוט.
נועה ברודסקי: הרי קורה שהחייב בכל זאת משלם איזשהו סכום לאישה.
נועה ברודסקי: אלה דברים שקורים ביום-יום לפעמים.
רפי רוס: בעל שחייב מזונות על סך 10,000 שקל – כל שלושה ימים יעביר 200 שקל לאישה - -
נועה ברודסקי: לא בצורה כזאת, אבל אני מניחה שזה דברים שקורים.
נועה ברודסקי: רפי רוס: היא תצטרך לרוץ כל יום להוצאה לפועל כדי לדווח.
ענת הר-אבן: אנחנו מקבלים פקסים מזוכות של מזונות על דיווחים של הקטנת - - -
דוד מדיוני: עוד מעט אנחנו מגישים לכבוד יושב ראש תזכיר מזונות.
דוד רותם: אתה לא מגיש ליושב ראש שום דבר.
דוד מדיוני: לא עכשיו.
דוד רותם: בכלל, ליושב ראש לא מגישים שום דבר.
דוד רותם: זה הכול הולך למזכירות ואחר כך למליאה.
דוד מדיוני: הבעיה הזאת תיפתר שם.
דני וקס: אם כך נבין שהתיקון הזה חל גם על המסלול המקוצר.
דני וקס: גם זוכה שהוצאה לפועל אמורה לגבות בעבורו, והחייב ניגש אל הזוכה ומשלם לו – אותו זוכה גם יצטרך תוך שבעה ימים לדווח.
ענת הר-אבן: ברור.
דוד רותם: אני בכלל לא מבין למה אנשים הולכים לזוכה ומשלמים לו.
דוד רותם: אני הייתי קובע הוראה שאין דבר כזה, משלמים רק בהוצאה לפועל.
דוד מדיוני: אני אמרתי את זה אצלי וידעתי שיקומו עליי כל עורכי הדין בגלל זה.
דוד רותם: שיקומו עליך.
דוד רותם: זה לא אומר שאתה יכול לעשות עסקאות עם הגופים ולפרסם הודעות על הסדרים.
דוד רותם: הוא עשה גם עם בנק לאומי.
דוד מדיוני: וכולם מרוצים, דרך אגב, כולל עורכי הדין.
רפי רוס: הוא יוכל להוריד את הסכום.
רפי רוס: לא לקבל.
דוד רותם: זה בסדר שכולם שמחים, אני רק לא מבין למה אתה צריך לפרסם את המודעות ולא בנק לאומי שיפרסם מודעות בעיתונים ויכתוב שמי שפתחתי נגדו תיק הוצאה לפועל ורוצה להגיע להסדר – שיבוא בריצה, אני אתן לו 50% הנחה.
דוד מדיוני: אנשים מאמינים יותר כשרשות ממלכתית דואגת לאינטרסים שלהם.
דוד רותם: אני לא חושב שרשות ממלכתית צריכה לדאוג לאינטרסים בצורת פרסום הודעות.
דוד רותם: זה לא אתה עשית את ההסדר, זה בנק לאומי עושה את ההסדר.
דוד מדיוני: תיווכתי בין הצדדים.
דוד רותם: קיבלת דמי תיווך?
דוד רותם: אגרות?
דוד רותם: אתה מבין, הפסדת כסף למדינה.
דוד מדיוני: לא, גרושים.
דוד מדיוני: ממש גרושים.
דני וקס: הבנקים יסגרו, זה יקל עליו.
דוד מדיוני: בעיניי, ככל שאני סוגר יותר תיקים אני מקל על המערכת שלי ומונע טיפולים עתידיים שלה.
נועה ברודסקי: קושי נוסף שאני רוצה להצביע עליו הוא שלמעשה באותם מקרים שהזוכים מיוצגים, ועורך הדין לא דיווח, הטלת ההוצאות תהיה על הזוכה - - -
דוד רותם: סליחה, את יודעת, כשאני מייצג לקוח ואני מתרשל – הלקוח משלם.
דוד רותם: לפעמים הוא אפילו הולך לכלא כי לא ידעתי לשאול שאלות בחקירה נגדית.
דוד רותם: אין מה לעשות נגד זה.
דוד רותם: אתה בחרת לך עורך דין לא טוב, זה עולה לך כסף.
דוד רותם: שאחר כך יתבע את עורך הדין שלו - - -.
דוד רותם: לעורכי הדין יש בדרך כלל פוליסת ביטוח לרשלנות מקצועית אז אפשר לתבוע אותם.
ענת הר-אבן: אז הניסוח של סעיף (א) יהיה כפי שהוא – חובת דיווח תוך שבעה ימים?
ענת הר-אבן: בניסוח של סעיף (ב) נוריד את הסיפא ונשאיר את זה כמו בהצעת החוק המקורית?
ענת הר-אבן: בהצעת החוק המקורית: "רשם ההוצאה לפועל רשאי להטיל הוצאות על זוכה שלא דיווח ללשכה, כאמור בסעיף קטן (א) לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לעניין בתוך המועד האמור באותו סעיף קטן.
ענת הר-אבן: סכום ההוצאות האמור ייזקף לחשבון החוב בתיק ההוצאה לפועל".
דוד רותם: האם אני צריך להגיש בקשה לפסוק הוצאות או שזה נעשה אוטומטית?
ענת הר-אבן: אנחנו נעשה בחוק מפעם לפעם, וגם אם החייב יטען את זה, זה יובא בפני הרשם, ותהיה לו סמכות להטיל הוצאות.
דוד מדיוני: אנחנו נקפיץ לידיעת הרשמים.
דוד רותם: זה יהיה כתוב בחוק, אבל אף אחד לא יטיל עליכם הוצאות.
דוד רותם: אני כבר רואה.
דוד וקס: בסופו של דבר יגישו.
אריה כהן: הכוונה שלנו היא שבכל מקרה שמבקשים הקטנת חוב, יש לעובד שלנו במזכירות הוראה מובנית בטופס שהוא מעביר לרשם לשים לב שבוצעה הקטנת חוב מעבר לשבעה ימים בהתאם לסעיף כך וכך.
אריה כהן: זאת החלטה מובנית של המזכירות שיוצאת לרשם.
דוד רותם: יש חוב של 100 אלף שקל; שילמתי 2,000 שקל בחשבון ולא דיווחו לך.
דוד רותם: כמה הרשם יחייב הוצאות בתיק הזה?
אריה כהן: זה אני לא יודע.
ענת הר-אבן: 500, 200.
דוד רותם: את רשמת לא תהיי.
דוד מדיוני: אנחנו גם לא מוותרים עליה, כבודו.
דוד רותם: גם אם הייתם מוותרים עליה – אין לה שום סיכוי.
דוד מדיוני: מה נראה לך סביר יותר?
דוד רותם: הוא לא ייתן יותר מ-50 שקל.
דוד רותם: אתם תראו.
דני וקס: בסיפא לסעיף קטן (ב) עדיין לא נמצא פתרון למצב שהרשם החליט לחייב בהוצאות והזוכה מבקש להגיש ערעור.
דני וקס: קודם כול אני מבקש שבסעיף 80(ב) יתוקן שזה לא יהיה "ערעור ורשות", אלא יהיה "ערעור", ערעור בזכות.
דני וקס: זה כמו במקרה של פסק דין: יש חיוב חדש בהוצאות.
דני וקס: אני רוצה אפשרות לערער, שיהיה לי ערעור בזכות.
ענת הר-אבן: גם בתי המשפט ערערו על הוצאות בזכות.
דוד רותם: מה עוד אתה רוצה?
דני וקס: זה לגבי (ב).
דוד רותם: אני מדבר על (ב).
דני וקס: אם סכום ההוצאות ייזקף ישירות, ולא כמו שכתוב כאן, בהנחה שחלפו 21 יום - - -
דוד רותם: לא, הוא ייזקף מיד.
דוד רותם: ואם תוגש בקשת רשות ערעור ותזכה אז יחייבו את זה חזרה.
דני וקס: מדוע בקשת רשות ערעור, למה לא ערעור בזכות?
דוד רותם: כי אני לא רוצה להתחיל להעמיס על בתי המשפט כי אני יודע מה יקרה.
דוד רותם: מכיוון שמדובר בהוצאות שעורך הדין יצטרך בסוף לשלם אותן מכספו, בכל מקרה יגישו ערעור, ואני לא אעמיס על בתי המשפט.
דוד רותם: אז תגישו בקשה, וידון בזה הרשם או הרשם של בית משפט ויחליט האם זה מקרה שמצדיק ערעור – האם יש פה טענה רצינית.
דוד רותם: ב-99% מהמקרים זה יהיה: "לא הספקתי", "שכחתי", "לא היה לי זמן" וכולי.
דוד רותם: בגלל זה לא מקבלים רשות ודוחים לך את הבקשה ושלום על ישראל.
דוד רותם: רק צריך להוסיף פה שאם התקבלה רשות ערעור ונתקבל הערעור אפשר לחייב חזרה את התיק.
ליאור שפירא: צריך לזכור שפסקי דין באים מכל רמות המשפט.
ליאור שפירא: יכול להיות שמדובר בפסק דין של בית המשפט המחוזי שדנו בו, שופט נתן החלטה, הפך את זה לפסק דין חלוט, ועכשיו רשם שבהיררכיה מדורג הרבה למטה ממנו ישנה את פסק הדין.
דוד רותם: הוא לא ישנה את פסק הדין.
ליאור שפירא: הוא כן ישנה.
ליאור שפירא: אני אסביר למה: אדוני פסימי לגבי ההוצאות, אבל אם הוא ייתן הוצאות גדולות מדי תיק ההוצאה לפועל עלול להיסגר בגלל איפוס החוב, ואז מה עושים?
דוד רותם: כתוצאה ממחדלים של העורך דין.
דוד רותם: ואז מה שיקרה הוא שעורך הדין יגיש בקשה לרשות לערער ויסביר שבעצם מה שקרה הוא שבאותו יום – אתה יודע, שמעתי סיפור שכאשר הנשיאה הוציאה הנחיות לדחיית דיון אז היה אחד שביקש בתוך חודש ארבע בקשות דחייה כי החותנת שלו נפטרה.
ליאור שפירא: גססה, גססה, גססה.
דוד רותם: לא, היא נפטרה ארבע פעמים בחודש הזה.
ליאור שפירא: אגב, אדוני, הרשלנות היא לא של העורך דין, אלא של הזוכה.
ליאור שפירא: אם מישהו לא מודיע זה הזוכה, לא העורך דין.
דוד רותם: או של הזוכה או של עורך הדין – לא אכפת לי של מי.
ליאור שפירא: אם הזוכה התרשל אין סיבה לפגוע בפסק הדין.
דוד רותם: אני לא פוגע.
דוד רותם: אני אומר, אדוני – הטלתי עליך הוצאות - - -
ליאור שפירא: שייגש להוצאה לפועל, יפתח תיק בגין - - -
ליאור שפירא: אין שום סיבה לפגוע בפסק הדין.
דוד רותם: אני לא פוגע בפסק הדין.
ליאור שפירא: אתה כן, כי אתה מקטין אותו.
דוד רותם: אני לא מקטין.
דוד רותם: אני מקטין את החוב בתיק ההוצאה לפועל.
דוד רותם: פסק הדין הוא 100 אלף שקל, ואני הטלתי הוצאות של 1,000 שקל, אז פסק הדין נשאר 100 אלף שקל.
דוד רותם: החוב בתיק ההוצאה לפועל קטן כי שילמתי לך 1,000 שקל, והדרך של קיזוז היא דרך מוכרת.
ליאור שפירא: מה קורה אם בגלל זה התיק ייסגר?
ליאור שפירא: איך תפתח אותו אחר כך אחרי רשות הערעור?
דוד רותם: מה פירוש, התיק ייסגר?
ליאור שפירא: אם כל החוב בתיק הוא 1,000 שקל, והוא נתן לי הוצאות ב - - -
דוד רותם: לכן יהיה פה סעיף שאם יתקבל הערעור מחזירים את המצב לקדמותו.
ליאור שפירא: איך?
ליאור שפירא: כל העיקולים יתבטלו?
ליאור שפירא: כל העיכובים יתבטלו?
ליאור שפירא: הכול יתבטל?
ענת הר-אבן: תתחיל לדווח בזמן אז זה לא יקרה.
דוד רותם: הלאה, רבותיי.
נועה ברודסקי: סעיף 19ב.
נועה ברודסקי: הסדר עם החייב 19ב.
נועה ברודסקי: (א) על אף האמור בסעיף 19א(א), זוכה אשר הגיש הודעה לרשם ההוצאה לפועל בדבר הסדר שנערך עם החייב רשאי להגיש דיווח על כל התקבולים בציון סכום התקבול ותאריך קבלתו אחת לשישה חודשים; לא הוגש דיווח כאמור יחולו הוראות סעיף 19א(ב).
דני וקס: למה שישה חודשים?
דני וקס: למה לא אחת לשנתיים?
נועה ברודסקי: למה לא יותר?
ענת הר-אבן: זה סעיף שהוסף במסגרת הדיונים שערכנו לאור הערות הבנקים על הסדרים ועל הקושי בדיווח.
ענת הר-אבן: אז לא רצינו לפטור בכלל מחובת דיווח.
ענת הר-אבן: קבענו איזושהי נורמה.
דוד רותם: אבל דני שואל שאלה נכונה:
דוד רותם: אם הסדר החוב שלי הוא למשך כמה שנים?
ענת הר-אבן: אנחנו ישבנו עם עורכי דין ושאלנו כל כמה זמן הבנקים מדווחים להם על התקבולים בתיק.
ענת הר-אבן: הדיווח של הבנקים לעורכי הדין גם לענייני שכר הטרחה הוא אחת לחצי שנה.
ענת הר-אבן: יכול להיות שזה בחלק מהבנקים ולא בכל הבנקים, אבל חשבנו שאם כבר יש דיווח לעורך הדין באותו מועד שהוא יודע על התקבולים, שידווח.
דני וקס: אני יודע על דיווחים אחת לשנתיים.
דני וקס: אני לא יודע מי - - -
דוד רותם: רגע, רגע, מה זה אכפת לכם?
דוד רותם: הרי אם ההסדר מתקיים אז בתוך חמש שנים התיק ייסגר; אם ההסדר לא מתקיים יבוא דני אחרי יומיים ויגיד להם שהאיש הפסיק לשלם, שיתחילו להריץ את החובות.
דוד רותם: מה זה מעניין אתכם אם שילמתי במשך ששת החודשים האלה או לא?
נועה ברודסקי: אבל לדוגמה הגבלות שכבר הוטלו ממשיכות להיות בתוקף בכל התקופה הזאת?
ענת הר-אבן: אלא אם כן הזוכה מבקש לבטל אותה.
דוד רותם: תלוי מה ההסדר.
נועה ברודסקי: אז יש חשיבות לכך שבכל זאת יהיה ברור בהוצאה לפועל מה סכום החוב.
דוד רותם: הגשתי הודעה להסדר וכתבתי שם שהחייב ישלם 1,000 שקל כל חודש.
דוד רותם: ברגע שלא באתי לבקש החלת הליכים - - -
נועה ברודסקי: אבל אם ההגבלות בתוקף אז זה עדיין קיים בכל אותה תקופה.
ליאור שפירא: תלוי בהסכמה.
דוד רותם: תלוי בהסכמה כי אז אני צריך ללכת לאדון דני וקס ולהגיד לו, אדוני, מתוך 12 אלף שקל שילמתי לך 6,000 – תבטל לי את ההגבלות.
דוד רותם: זה תלוי בהסכמה למה הם הגיעו בהסדר.
ליאור שפירא: גם הרבה פעמים החוב יכול לעמוד על 1 מיליון שקל, אבל אם תשלם רבע מיליון שקל אנחנו פוטרים אותך מהכול.
ליאור שפירא: תיאורטית החוב בתיק הוא עדיין 1 מיליון שקל – זה רק על-פי ההסדר.
נועה ברודסקי: השאלה היא האם אין חשיבות בכל זאת לסכום שקיים בהוצאה לפועל.
ליאור שפירא: יש חשיבות.
דוד רותם: למה יש חשיבות?