GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דני וקס: אני כל פעם צריך להמתין חצי שנה עד שאני אוכל לפתוח תיק מחדש.
דוד רותם: אני לא צריך לחכות שנתיים, אני גם לא צריך לחכות שישה חודשים, אלא לקבוע תקופה שבין לבין.
דוד רותם: אם הוא צבר עוד שישה חודשים, ואתה צריך לחכות שישה חודשים אז אני אתן לך שהתיק יהיה פתוח לפחות את ששת החודשים האלה.
דוד רותם: אף על פי שאם בינתיים צברתי פיגור נוסף אז אתה יכול להשתמש באותו תיק?
דני וקס: במצב הנוכחי כן.
ליאור שפירא: תיקי ההוצאה לפועל הפכו להיות אקט חינוכי?
ליאור שפירא: בן אדם שילם את החוב שלו, למה שיעמוד נגדו תיק של הוצאה לפועל?
דני וקס: זה הארגון המיוחד של מימוש משכנתה; אחרת היינו מממשים משכנתה ומוכרים את כל הדירה.
דני וקס: הרי כל ההסדר של 81(ב) הוא כדי להקל על החייבים שלא ימכרו להם את הדירות.
ליאור שפירא: אבל כבר קיבלתם את הכסף לחוב.
ליאור שפירא: מצבכם חזר לקדמותו.
דני וקס: אבל הוא ממשיך לפגר.
ליאור שפירא: לא מפגר, לא עושה שום דבר – שילם לכם את כל החוב.
ליאור שפירא: מה הבעיה?
דוד רותם: פחות?
דוד רותם: כמה אתה אומר?
דוד רותם: חצי שנה זה לא מספיק לי כי אחרת צריך לחכות חצי שנה כדי לפתוח תיק חדש.
אברהם מיכאלי: - - - בנכסים שמופיע כונס נכסים.
דוד רותם: תגידו לי מה דעתכם:
דוד רותם: אולי אפשר לקבוע שאם הוא שילם בהסדר את החוב אז אחרי שלושה חודשים מיום שהוא גמר לשלם את החוב הוא רשאי לפנות לרשם ההוצאה לפועל ולבקש את סגירת התיק.
ענת הר-אבן: אנחנו לא רוצים להפיל את זה על החייב.
קריאה: למה הוא צריך לפנות?
דוד רותם: משום שהתיק נפתח מכיוון שהוא לא שילם.
דוד רותם: החייבים האלה זה לא מין דבר שאתה יכול להוציא אותו מהתמונה.
דוד רותם: כל התיק נפתח מכיוון שהוא לא שילם.
ליאור שפירא: אבל אחר כך הוא שילם.
דוד רותם: אחר כך הוא שילם אז שיפנה בבקשה לסגור את התיק.
אורי מקלב: תוך שלושה חודשים יש לו זכות לפנות, אבל אחרי שנה זה באופן אוטומטי.
ליאור שפירא: אני לא מצליח להבין מה העדיפות של הבנקים.
ליאור שפירא: חברות סלולר שיש להן 36 חודשי התחייבות גם יחזיקו את התיק פתוח כי הוא פיגר שלושה-ארבעה חודשים?
דני וקס: זאת הייתה פשרה שאני לא אמכור את הדירה.
דני וקס: לפני תיקון 81 היו מבקשים מימוש של כל הדירה.
דני וקס: ממנים כונס נכסים ומוכרים את כל הדירה, והפתרון היה ששישה חודשים התיק נשאר פתוח, ואם הוא מפגר שוב ממשיכים לפעול בתיק.
דני וקס: זאת הייתה הפשרה.
דני וקס: זה לא דומה לחברות הסלולריות.
אורי מקלב: בחברות הסלולר הוא לא שילם כי חברות הסלולר לקחו ממנו כסף במקרה שגנבו את המכשיר שלו ומישהו השתמש בו, והוא בעצם היה בחו"ל ולא השתמש בו אפילו פעם אחת.
אורי מקלב: יש הרבה סיבות למה הוא לא שילם.
דוד מדיוני: אני רוצה להגיד שזה אחד התיקונים הכי חשובים שעשיתם פה.
דוד רותם: אנחנו מאוד מודים לך.
דוד רותם: בפעם הבאה אני מבקש שאת התיקונים החשובים והרציניים יעשה מנהל ההוצאה לפועל לפני שהוא מגיע אליי.
דוד מדיוני: בסדר, לא כל דבר אני יכול לבד.
דוד רותם: לא, סליחה, אנחנו לא צריכים לעשות בשבילך את העבודה.
דוד רותם: אתה תגיש את הנוסח, אנחנו נבדוק אותו.
נועה ברודסקי: הקראה: (ג) תיק שהזוכה דיווח כי הוא בהסדר, יעוכבו בו ההליכים ולא יזקפו אליו כספים על פי סעיף 76 לחוק או במסגרת פרק ז3 לחוק.
נועה ברודסקי: מדובר על נושא של דיני קדימויות.
ענת הר-אבן: תיק בהסדר, ממילא הזוכה מקבל בו כספים.
ענת הר-אבן: אם מתקבלים כספים בהוצאה לפועל אין הצדקה אלא לחלק אותם בין הזוכים שאינם במסגרת ההסדר ולא להעביר אותם לזוכה שהוא בהסדר.
ענת הר-אבן: הייתה פה הסכמה.
נועה ברודסקי: עולה השאלה לגבי מזונות שיש תיק בהסדר שמקבל סכום גבוה מכוח עיקול.
נועה ברודסקי: האם זה תמיד נכון שאוטומטית הוא לא יקבל שום סכום שמתקבל?
ליאור שפירא: ברור, הוא לא מעדכן את הסכום האמיתי בתיק ההוצאה לפועל.
נועה ברודסקי: אפשר היה לקבוע שמראש זה ייעשה אחרי העדכון.
ענת הר-אבן: אפשר להגיד שהתיק הזה לא יחול על תיקי מזונות.
אורי מקלב: ונפגעי מין?
נועה ברודסקי: לא, הפיצויים האלה זה חוק למניעת - - -
ליאור שפירא: מי לא יודע?
ליאור שפירא: בסופו של דבר די ברור שהבנקים לא יודעים.
דוד רותם: תפסיק אתה לזרוק הכול על הבנקים.
ליאור שפירא: אבל מי לא מודיע?
ליאור שפירא: אנחנו ראינו כאן
ליאור שפירא: שתוך שבעה ימים - - -
נועה ברודסקי: אבל אין קשר לידוע.
נועה ברודסקי: נגיד שנדרוש שהסכומים יחולקו רק לאחר שידרשו את היידוע הזה בתיק ההסדר.
נועה ברודסקי: השאלה אם זה ראוי גם לאחר קבלת העדכון.
נועה ברודסקי: נגיד שכן התיק מעודכן, האם זה ראוי שכל סכום שמתקבל לא יחולק לתיק הזה.
נועה ברודסקי: זאת השאלה.
ליאור שפירא: אבל זאת הבחירה של מי שעשה הסדר.
ליאור שפירא: הוא עשה הסדר שהוא מקבל את כל מה שהוא רוצה.
נועה ברודסקי: אבל לא בטוח שאת כל מה שהוא רוצה.
נועה ברודסקי: לפעמים הוא מתפשר בהסדר הזה ומקבל סכום הרבה יותר נמוך.
ליאור שפירא: זאת הסכמה.
ליאור שפירא: הוא הגיע להסכמה, אז מה, צריך לתת לו בונוס?
נועה ברודסקי: יכול להיות שפתאום התקבל סכום מאוד גבוה מעיקול שנעשה או משהו כזה, ואז הוא לא מקבל.
נועה ברודסקי: זאת שאלה, אני לא נוקטת עמדה.
דני וקס: ההערה שלי בתיק הזה היא שרק שיצוין כל עוד לא דווח על הפרת ההסדר.
ענת הר-אבן: אבל הפרת ההסדר היא ב-(ד).
דני וקס: הכספים לפי סעיף 76 לא יחולקו כי בהתחלה חשבנו שהם יוקפאו בתיק.
דוד רותם: סעיף (ד), זה מה שהיא אומרת לך.
דני וקס: בסעיף (ג): "כספים לפי סעיף 76 לא יועברו כל עוד לא דווח על הפרת ההסכם".
דוד רותם: כפוף לאמור בסעיף (ד).
דוד רותם: אם ההסדר לא קיים אז הכספים מגיעים לו.
ענת הר-אבן: זה ברור.
ענת הר-אבן: קבענו מנגנון איך מטפלים בהפרת הסדר.
דוד רותם: אבל אז סעיף (ג) לא מבטל את (ד).
דוד רותם: בסעיף (ג) כתוב: "תיק שהזוכה דיווח כי הוא בהסדר יעוכבו ולא יעוקלו".
נועה ברודסקי: אבל לא דווח על הפרת ההסדר.
דוד רותם: תוציאי את תיקי המזונות מהעניין הזה.
נועה ברודסקי: בסדר.
ענת הר-אבן: בסדר, זה לא יחול על תיקי מזונות.
נועה ברודסקי: הקראה: (ד) הופר ההסדר וביקש הזוכה לחדש הליכים בתיק, ישלח הזוכה לחייב הודעה בדבר כוונתו לחדש את ההליכים בצירוף פירוט התשלומים ששולמו על פי ההסדר ועדכון בדבר גובה יתרת החוב העדכנית;
נועה ברודסקי: ההודעה תשלח בדואר רשום.
ליאור שפירא: אני לא מצליח להבין, למה אם יש הסדר אנחנו מוציאים מישהו, לדוגמה, בעניין של מזונות.
ליאור שפירא: ההסדר יכול להיות שהוא מקבל 100% מהכסף רק בפריסה.
ליאור שפירא: אז עכשיו הוא יקבל עוד בונוס?
דוד רותם: לא, להפך, הוצאנו את זה.
דוד רותם: כל זמן שההסדר בתוקף הוא לא יקבל, למעט בתיקי מזונות.
ענת הר-אבן: אם בתיק המזונות החייב משלם כסדרו ויתרת החוב היא אפס, אין לו שום עדיפות לפי סעיף 76, אין מה להעביר לתיק הזה.
ליאור שפירא: הבנתי את ההבהרה, הכול בסדר.
ליאור שפירא: חשבתי ההפך.
דני וקס: יש בעיה בסעיף (ד) כי צריך לנסח מחדש את (ד) יחד עם (ה), כי אם הופר ההסדר הזוכה צריך להודיע על התשלומים ששולמו – מה שמופיע כרגע ב-(ה)(2) – ולאחר מכן צריך לשלוח את ההודעה לחייב.
ענת הר-אבן: לא, לא.
ענת הר-אבן: ההודעה לחייב תישלח קודם.
ענת הר-אבן: אתה תודיע לו שהוא בהפרה ואתה עומד לחדש את ההליכים בתיק, ואת ההודעה ששלחת לחייב תצרף לבקשה לחידוש הליכים.
דני וקס: כשאני שולח הודעה לחייב אני צריך להודיע לו מה יתרת החוב העדכנית - -
דני וקס: - - איך אני אדע את יתרת החוב העדכנית?
דני וקס: אני קודם כול מודיע להוצאה לפועל.
דני וקס: הופר ההסדר – אלה התשלומים ששולמו, אני מקבל תדפיס מההוצאה לפועל מהי היתרה הנכונה, ואז אני שולח לו הודעה עם היתרה הנכונה.
דני וקס: זה לא מנוסח כך.
דני וקס: זה לא כתוב כך.
דוד רותם: "הופר ההסדר וביקש הזוכה לחדש הליכים בתיק, ישלח הזוכה לחייב הודעה בדבר כוונתו לחדש את ההליכים בצירוף פירוט התשלומים ששולמו, על-פי ההסדר, ועדכון בדבר גובה יתרת החוב העדכנית".
דוד רותם: זאת אומרת אתה צריך ללכת להוצאה לפועל, לעדכן את התיק, ואת זה אתה שולח אליו ואומר לו שאתה מחדש תהליכים.
דני וקס: אז אני לא צריך לשלוח לו במכתב את פירוט התשלומים.
דני וקס: אם אני מביא רק תדפיס מההוצאה לפועל עם יתרת החוב הנכונה אני לא צריך לשלוח לו את פירוט התשלומים.
דוד רותם: אתה צריך לשלוח לו את פירוט התשלומים אז יכול להיות שיש לך טעות בפירוט התשלומים, ואז הוא רוצה לבוא אליך ולהגיד לך שהוא שילם יותר, ושיש לו קבלות.
ליאור שפירא: אתה מגיש את זה להוצאה לפועל.
דוד רותם: אתה מגיש את זה להוצאה לפועל – תשלח לו את זה גם כן, מה אכפת לך?
אברהם מיכאלי: אתה בכל מקרה לא דוחה יתרת חוב בלי הוצאה לפועל.
ענת הר-אבן: אבל שיהיה ברור שההסדר הוא שקודם מודיעים לחייב על הפרת ההסדר ואחר כך מחדשים את ההליכים בתיק.
נועה ברודסקי: זוכה יכול בכל עת לבקש עדכון של החוב הקיים.
נועה ברודסקי: זאת אומרת הוא יכול לבקש את זה מההוצאה לפועל עוד לפני כן.
ענת הר-אבן: כתבנו את זה בהמשך.
נועה ברודסקי: הקראה: (ה)לא תוגש בקשה לחידוש הליכים עקב הפרת הסדר אלא בתום 10 ימים מיום שהזוכה שלח לחייב את ההודעה; לבקשה לחידוש הליכים יצורפו: (1) העתק מההודעה ואישור על משלוחה בדואר רשום לחייב.
נועה ברודסקי: (2) הודעה על הקטנת קרן חוב בצירוף פירוט התשלומים ותאריך תשלומם ששולמו על פי ההסדר ושטרם דווחו ;
דוד רותם: לא יכול להיות, (2) זה טעות.
דוד רותם: סעיף (2) הוא בעייתי כי בסעיף (ד) אמרת לו: "בצירוף פירוט התשלומים ששולמו על-פי הסדר ועדכון בדבר גובה יתרת החוב העדכנית.
דוד רותם: מאיפה הוא ייקח את יתרת החוב העדכנית?
ענת הר-אבן: הוא יודע מה הגובה.
דוד רותם: זה לא מתיק ההוצאה לפועל?
ענת הר-אבן: לכל עורכי הדין יש תוכנה עדכנית שמשקפת את תיק ההוצאה לפועל, ואם עושים בה דיווח על הקטנת קרן זה אמור לשקף להם את יתרת החוב העדכנית בתיק.
דוד רותם: אז לכן לא יכולה להיות הודעה על הקטנת קרן בצירוף פירוט התשלומים ותאריך תשלום על-פי ההסדר שטרם דווחו.
דוד רותם: כי הוא כבר היה צריך לשלוח לחייב ב-(ד).
ענת הר-אבן: בסדר, הוא שלח לחייב, אבל יכול להיות שעל חלק מהתשלומים הוא לא הודיע לי.
ענת הר-אבן: כי אנחנו אומרים שיש לו חובת דיווח אחת לשלושה חודשים.
דוד רותם: כשאת אומרת: "עדכון בדבר גובה יתרת החוב העדכנית" בסעיף (ד), למה הכוונה?
ענת הר-אבן: שהוא יגיד מה גובה החוב אצלו במחשב.
דוד רותם: לא מכם.
ענת הר-אבן: לא, גובה החוב שמופיע במחשבים של הזוכה.
דני וקס: אני סבור שכאן עלולה להיות תקלה.
דני וקס: הוא צריך לתת את סכום היתרה הנכון להוצאה לפועל.
דני וקס: ברגע שהזוכה מודיע שיש הפרת הסכם הוא מדווח על כל התשלומים, מקבל יתרת חוב עדכנית מההוצאה לפועל.
דני וקס: ולא שאני אתן עוד תקנים או תוכנה אחרת.
דני וקס: צריכה להיות תוכנה אחת של ההוצאה לפועל.
דוד רותם: יש הסדר, הוא הופר אחרי שמונה חודשים, אתה קיבלת עוד שני תשלומים ולא דיווחת כי יש לך כל שישה חודשים לדווח.
דוד רותם: קודם כול תדווח את החוב הנכון, ואז יהיה לך.
דני וקס: אז אני לא צריך את (ה)(2).
נועה ברודסקי: (2) יהיה עוד לפני זה.
נועה ברודסקי: קודם כול תבקש את הקטנת החוב, ואז תשלח הודעה.
דני וקס: להעביר אותו ל-(ד), כי קודם כול אני צריך לדווח על התשלומים, לקבל תדפיס, ולכן לא צריך את (ה)(2).
ענת הר-אבן: אין לנו בעיה.
נועה ברודסקי: אז בעצם זה לא ש-(2) מתייתר, אלא - - -
דוד רותם: אפשר להכליל את (2) בתוך (ד).
ענת הר-אבן: אנחנו נגיד: הופר ההסדר, ידווח הזוכה באופן מידי על יתרת התשלומים שלא דווחו, ישלח לחייב הודעה, ועשרה ימים אחרי שהוא שלח לחייב הודעה הוא ידווח לתיק.
ענת הר-אבן: בסדר גמור.
ענת הר-אבן: הוא ידווח לתיק על הפרת ההסדר, ואז הוא יוכל לחדש את ההליכים.
ליאור שפירא: אבל (ד) עונה על הכול.
ליאור שפירא: אם ב-(ד) דיווחתי על הקטנת החוב, ועשיתי את כל הפעולות האלה, עכשיו אני צריך להודיע לחייב מה היתרה העדכנית על-פי המחשב שלכם, וזהו.
דוד רותם: נכון, זה מה שצריך לעשות.
נועה ברודסקי: בסיפא היה כתוב שפרט זה לא יחול על תיקי משכון ומשכנתה, וירדה הסיפא.
אברהם מיכאלי: לגבי עשרה ימים מהמועד ששלח לזוכה, לדעתי, זה לא מספיק.
אברהם מיכאלי: הרבה פעמים הדואר מטייל פה בארץ, לצערנו, ועד שמושכים דואר זה לוקח לפעמים גם שבוע.
אברהם מיכאלי: אז אין לו זמן לברר את הפרטים של החוב.
אברהם מיכאלי: צריך להיות מיום שהוא קיבל את ההודעה.
ענת הר-אבן: קשה לעקוב אחרי בן אדם אם הוא מקבל את ההודעה.
אברהם מיכאלי: איך את עושה בהוצאה לפועל אם יש לך אישורי מסירה?
ענת הר-אבן: יש חזקת מסירה תוך שישה ימים מיום המשלוח.
אברהם מיכאלי: אנחנו חוזרים על התקלה הזאת בכל החוקים ובכל הואריאציות.
אברהם מיכאלי: יש לנו בעיה עם דואר רשום.
דוד רותם: הבנתי, יש בעיה.
דוד רותם: אז בואו נעשה 15 יום.
דוד רותם: הרי יש תמיד חזקה שדואר רשום שנמסר זה תוך 72 שעות.
אברהם מיכאלי: יש בעיה עם החוק הזה.
דוד רותם: בהרבה חוקים יש בעיות.
נועה ברודסקי: הקראה: (ו) על אף האמור בסעיף קטן (ד) דיווח הזוכה על תשלומים בהסדר כאמור בסעיף 19א יהיה פטור מצירוף הודעה על הקטנת קרן חוב לבקשה לחידוש הליכים ובלבד שציין בבקשה לחידוש הליכים כי דיווח על כל התשלומים עם קבלתם אצלו.
נועה ברודסקי: הקראה: (ז) אין באמור בסעיף קטן (א) ו-(ב) כדי למנוע מהחייב לדווח על תשלומים שבוצעו על פי ההסדר.
נועה ברודסקי: הודעת החייב תועבר לתגובת הזוכה על ידי מנהל לשכת ההוצאה לפועל; לא הוגשה תגובת זוכה לאמור בהודעת החייב בתוך 7 ימים, תבוצע הקטנת קרן חוב, בהתאם להודעת החייב.
דני וקס: אני סבור שצריך להוסיף כאן עוד דבר: בהליכי הוצאה לפועל שעוכבו עקב הליכי פשר או פירוק ייעשה הדיווח רק בעת ביטול הליכי הפשר או הפירוק.
דני וקס: כשיש מקרה שחייב הוכרז כפושט רגל או התחילו נגדו הליכים לפשיטת רגל, והוא משלם את התשלומים לקופת פשיטת הרגל, ואותו דבר כשמדובר בחברה בפירוק – בהוצאה לפועל התיק מוקפא, יש הפסקת הליכים, לפי פקודת פשיטת הרגל, והתשלומים משולמים לקופת פשיטת הרגל.
דני וקס: בפשיטת הרגל הוחלט שההליך הזה לא היה הולם, ולכן מחזירים את התיק חזרה להוצאה לפועל.
דני וקס: מתי הזוכה צריך לעדכן את התיק?
דני וקס: הוא צריך לעדכן את התיק עם כל תקבול ששולם לקופת פשיטת הרגל או רק במקרה שבוטלו הליכי פשיטת הרגל וחזרו חזרה לתיק ההוצאה לפועל.
דני וקס: צריך לציין את זה במפורש.
ענת הר-אבן: שוב, מה ביקשת?
דני וקס: אני חוזר שוב: במקרה של פשיטת רגל או פירוק חברה הכול מנוהל אצל הכנ"ר, הזוכה לא יכול להודיע לתיק הצו.
דני וקס: מה ברור?
דני וקס: זה לא כתוב.
ענת הר-אבן: הכספים לא מתקבלים בכלל אצל הזוכה, הם מתקבלים אצל הכנ"ר.
ענת הר-אבן: יש עיכוב הליכים ועיכוב כספים מוחלט.
ענת הר-אבן: אם יש ביטול של הליכי פשיטת הרגל הכונס הרשמי צריך להעביר לפי דין קדימה או משהו אחר.
ענת הר-אבן: זה לא משהו שצריך להסדיר פה.
ענת הר-אבן: אם הכנ"ר מעביר אליי כסף אני מחלקת אותו באופן יחסי לתיקי ההוצאה לפועל, זה לא חובת דיווח של הזוכה, הכסף הזה לא אצל הזוכה.
דני וקס: מה היתרה הנכונה בפועל מרגע שהתיק עובר מפשיטת הרגל חזרה להוצאה לפועל?
דני וקס: מה היתרה הנכונה?
דני וקס: מי מעדכן?
דוד רותם: הכנ"ר צריך להעביר להם את הכסף שהוא אסף, ואז הם מחלקים את זה בין תיקי ההוצאה לפועל, ואז נקבעת היתרה העדכנית.
דני וקס: זה לא יחול על הזוכה.
ענת הר-אבן: שמענו את ההערה הזאת - - -
דוד רותם: בהליך פשיטת רגל הזוכה לא מקבל כסף.
דוד רותם: מי שמקבל את הכסף זה הכנ"ר.
ענת הר-אבן: אסור לו לקבל כסף.
דני וקס: יכול להיות שהוא קיבל דיוידנד מהכנ"ר.
דוד רותם: אז לא קיבלת את זה מהחייב, קיבלת את זה מהכנ"ר - - -
אברהם מיכאלי: השאלה היא איך הוא צריך להתייחס ליתרת הפועל.
נועה ברודסקי: מה המעמד של התיק הזה בהוצאה לפועל?
נועה ברודסקי: האם צריך להתייחס ליתרת החוב.
ענת הר-אבן: זה מוקפא עד למתן צו ההפטר לחייב.
ענת הר-אבן: כשאנחנו מקבלים על צו ההפטר לחייב.
ענת הר-אבן: אנחנו מקבלים דיווח על צו הפטר.
ענת הר-אבן: יש שם שורה שאומרת שצריך לסגור את כל התיקים, וכל התיקים נסגרים.
אברהם מיכאלי: יתרת החוב אצל הזוכה צריך להיות בלי קשר לכל הכספים אצל הכנ"ר?
ענת הר-אבן: כשיש הליך של פשיטת רגל החוב מוקפא; כשבודקים את תביעות החוב לא בודקים הפרשי הצמדה, לא בודקים ריביות.
אברהם מיכאלי: לכן הזוכה יכול לרשום לו את זה עדיין כיתרת חוב.
ענת הר-אבן: הוא רושם את זה כיתרת החוב נכון ליום צו הכינוס של החייב, לא לשום יום אחר.
אברהם מיכאלי: בסדר, אז תדווחו מבחינת
אברהם מיכאלי: כם שהוא חייב סכום מסוים.
ענת הר-אבן: שמענו את ההערה של דני ורשמנו לנו לדבר עם הכנ"ר החדש.
ענת הר-אבן: איך מסדירים במצב של ביטול הליך פשיטת רגל את העברת הכספים אלינו?
אברהם מיכאלי: לא במקרה של הפטר אלא במקרה של ביטול.
ליאור שפירא: יש לנו פגישה איתו, הוא מגיע אלינו - - -
ענת הר-אבן: זאת סיטואציה שקורית באחוזים בודדים, לא במסות.
ליאור שפירא: אני מבקש בסעיף (ז) לתקן בהתאמה מ"שבעה ימים" לחמישה עשר ימים.
דוד רותם: תיקנתי לחמישה עשר יום.
ליאור שפירא: גם בסעיף (ז).
ליאור שפירא: כשזה מגיע לזוכה זה לוקח אותו פרק זמן.
אברהם מיכאלי: צודק.
דוד רותם: תוך חמישה עשר יום.
חיים זקס: עוד הערה: צריך להסדיר סיטואציה שיש תיק בהסדר והחייב משלם את התשלום האחרון.
חיים זקס: במקרה הזה הוא לא יצטרך להמתין שלושה חודשים לדיווח, אלא הזוכה יצטרך לדווח מיד על התקבול האחרון.
דוד רותם: אתה מדבר על תיק בהסדר של פיגורים או תיק רגיל?
חיים זקס: תיק רגיל.
דוד רותם: תיק בהסדר אם זה רק על הפיגורים במשכנתה.
חיים זקס: תיק בהסדר זה כל תיק – תיק בהסדר של משכנתה או תיק אחר.
חיים זקס: תיק במשכנתה לא נסגר מיד; תיק בהסדר רגיל שצריך לדווח כרגע כל שלושה חודשים, אבל במקרה שהתשלום האחרון הוא בתוך שלושת החודשים צריך לדווח עליו מיד.
ליאור שפירא: אני לא מצליח להבין למה נתנו את הפריבילגיה של ההסדר הזה לתיקים שהם לא במשכנתה.
ליאור שפירא: תיקים שהם לא במשכנתה שאין בעיה לדווח, שידווחו מיד.
ליאור שפירא: למה צריך לעשות את הפריבילגיה הזאת?
חיים זקס: אנחנו מסכימים.
ליאור שפירא: משכנתה זה בנקים – אני מבין.
ליאור שפירא: בוא נחריג אותם.
דני וקס: אני מדבר על הסדרים כשאין משכנתה.
דני וקס: אתה עושה הרבה הסדרים כשאין לך משכנתה.
דני וקס: בטח שעושים הסדרים.
ליאור שפירא: גם ב - - - יש בעיית דיווח?
דני וקס: בטח שיש בעיית דיווח.
דוד רותם: אז צריך להוסיף סעיף, זה נכון:
דוד רותם: נפרע החוב שבהסדר - ידווח מיידית תוך שבעה ימים.
נועה ברודסקי: אני רוצה לחזור לסעיף 3 להצעת החוק.
נועה ברודסקי: לגבי סעיף 7(ו) דיברנו בפעם הקודמת על האפשרות של רשם ההוצאה לפועל לקבל דיווח ממרשם האוכלוסין לגבי יציאות החייב מישראל וכניסותיו.
נועה ברודסקי: דיברנו על כך שהמידע יימסר לזוכה בשיקול דעת של רשם ההוצאה לפועל רק לעניין השאלה האם החייב נמצא כרגע בישראל או לא.
נועה ברודסקי: רציתי להעלות חשש שאם זה חייב שנמצא חלק מהזמן בארץ ובחלק מהזמן בחו"ל יכול להיות שמידע שהוא לא נמצא בארץ יכול דווקא להטעות לפעמים את הזוכה, ולכן יכול להיות שיש מקום לאפשר לרשם ההוצאה לפועל בשיקול דעת ליידע את הזוכה לא רק אם הוא נמצא או לא נמצא בישראל, אלא מה דחיפות היציאות שלו מישראל.
נועה ברודסקי: אם זה אדם שיוצא מישראל רבות המידע הזה יכול להיות מטעה אם הוא לא בארץ.
חיים זקס: בדיון הקודם התנגדנו.
חיים זקס: אנחנו חשבנו שהמידע צריך להיות מוגבל לשאלה אם הוא נמצא או לא נמצא.
חיים זקס: הסיטואציה שמנהלים כאן יכולה להיות, ויכול להיות שהמידע שרשם ההוצאה לפועל מעביר הוא מידע מטעה.
חיים זקס: יכול להיות שהסיטואציה הזאת קיימת – לדעתי, במקרים מאוד חריגים, אבל אם קיים חשש כזה אז יכול להיות שיאפשרו להעביר את המידע הזה רק במקרים מאוד חריגים.
חיים זקס: אני לא בטוח שהחשש הזה הוא מאוד ממשי.
נועה ברודסקי: אפשר לנסח שבמקרים חריגים שבהם יש בכך צורך הוא ימסור את המידע הזה.
אברהם מיכאלי: תוך כמה זמן המידע הזה נמסר?
אברהם מיכאלי: לוקח חודשים, לא?
אריה כהן: לא, לא, אנחנו מחוברים אליהם.
אברהם מיכאלי: פעם היה לוקח חודש-חודשיים.
אריה כהן: אחרי תיקון 29 כבר מחוברים.
נועה ברודסקי: סעיף 12 להצעת החוק לעניין שטרות – מוצע בהצעת החוק הממשלתית להאריך - - -
דוד רותם: להשוות את זה ל-30 יום.
נועה ברודסקי: נכון.
נועה ברודסקי: דנו בזה בפעם הקודמת, אבל העלינו את זה שוב לדיון – להאריך את זה מ-20 יום ל-30 יום.
קריאות: איזה סעיף?
נועה ברודסקי: סעיף 12 להצעת החוק.
יעל קסטן רבסקי: כפי שהצענו בדיון הקודם אנחנו חושבים שהתיקון הזה הוא חשוב.
יעל קסטן רבסקי: גם בשביל להשוות להליכים אחרים וגם כדי לאפשר להתכונן.
דני וקס: בפעם הקודמת התייחסנו לכך.
דני וקס: כשמדובר בשטרות שצריך להיות כסף מזומן ההתנגדות צריכה להיות 20, לא 30.
אברהם מיכאלי: מה זה משנה כבר, 20 או 30?
דוד רותם: זה משנה משום שבצ'קים או בשטרות בכוונה נתנו לזה 20 יום כי אמרו שצ'ק זה כסף מזומן.
אברהם מיכאלי: אבל מאיפה קבעו 20?
יעל קסטן רבסקי: בסדר דין מקוצר זה היה 20.
דוד רותם: לכן צריך לזכור שהכלכלה שלנו הייתה בנויה על צ'קים.
דוד רותם: היום כבר לא רוצים צ'קים, רוצים כרטיס אשראי.
דוד רותם: אבל בעצם צ'ק זה כסף מזומן, למה אני צריך לתת לו לחכות 30 יום?
דוד רותם: זאת לא תביעה רגילה.
דוד רותם: בתביעה רגילה זה הרבה יותר קשה, אני צריך להכין את החומר, להתגונן וכולי.
יעל קסטן רבסקי: אבל נכון שיש טענות הגנה שטריות.
יעל קסטן רבסקי: אדוני לא טוען שצריך לבטל את טענות ההגנה השטריות.
יעל קסטן רבסקי: יש מקרים - - - צריכים לאפשר אותם.
דוד רותם: אני רוצה להבחין בין תביעה רגילה לבין תביעת צ'ק.
ענת הר-אבן: אבל לא תמיד יש הצדקה.
ענת הר-אבן: גם אם אני חייבת כסף לספק, אני לא יודעת שאני צריכה לשלם לו?
ענת הר-אבן: עדיין אפשרו לי - - -
דוד רותם: נתת לו מזומן, רק נתת לו בחתיכת נייר במקום בכסף.
דוד רותם: מה זה צ'ק?
ענת הר-אבן: בן אדם התחייב לספק לי ארון, ולא סיפק לי – כישלון תמורה מוחלט.
ענת הר-אבן: זה תשלום על תנאי.
דני וקס: תשלום על תנאי?
דני וקס: זה תשלום.
דוד רותם: זה תשלום.
ענת הר-אבן: אבל יש טענות הגנה לכישלון תמורה מוחלט.
ענת הר-אבן: אני לא יכולה לבטל את הצ'ק הזה?
ענת הר-אבן: יש לי טענת הגנה טובה שאני יכולה לברר אותה ולזכות.
דוד רותם: אבל 20 יום זה מספיק זמן כדי לכתוב.
אברהם מיכאלי: אם הוויכוח הוא אם לתת 20 או לא, אני מקבל את הטיעון שלך.
אברהם מיכאלי: כבר נתנו 20 יום כי יצאו מנקודת הנחה שאפילו בסדר דין מקוצר יש אפשרות להתגונן.
אברהם מיכאלי: לפעמים מתבלבלים בגלל 20 יום ומתחילים לתבוע הליכים, אז כדאי להשוות.
אברהם מיכאלי: עשרת הימים האלה זה כבר לא קריטי.
אברהם מיכאלי: זה מקל על אנשים בחשיבה.
יעל קסטן רבסקי: אדוני, שוב אני אדגיש שבהרבה מקרים מפנים לסיוע משפטי ולוקח זמן לקבל - - -
דוד רותם: זה אני מצטער, זה לא נימוק.
דוד רותם: אחרת אני צריך להאריך את התביעות האחרות ל-60 יום כי אתם מפנים לסיוע משפטי, וזה לוקח זמן.
ליאור שפירא: אבל חבר הכנסת מיכאלי צודק שזה באמת יוצר בלבול.
אברהם מיכאלי: אם שינינו שם זה יוצר בלבול.
אברהם מיכאלי: אם לא היינו משנים ומשאירים אותו דבר זה בסדר.
דוד מדיוני: זאת הסיבה שעשינו את זה.
דוד רותם: אין לי ברירה, אני לא יכול להתנגד למיכאלי.
ליאור שפירא: אז משאירים את זה כהצעה הממשלתית, 30 יום?
ליאור שפירא: אז עכשיו מחקת שאלה בבחינות לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: כפי שאתה יודע יש לי כוונה לבטל את כל בחינות הלשכה.
ליאור שפירא: אני בכלל חשבתי שיש כוונה לבטל את כל לשכת עורכי הדין, נקודה.
דוד רותם: זה נכון, אבל זאת תהיה התוצאה המשתמעת.
נועה ברודסקי: סעיף 13, 14 להצעת החוק הממשלתית קשורים זה בזה: תיקון סעיף 81א3 13.
נועה ברודסקי: בסעיף 81א3 לחוק העיקרי, סעיף קטן (ה) – בטל.
נועה ברודסקי: מוצע להעביר את זה ל-81א4 ולהרחיב את זה.
נועה ברודסקי: אני אקרא את סעיף 14: הוספת סעיף 81א4 14.
נועה ברודסקי: אחרי סעיף 81א3 לחוק העיקרי יבוא: "סמכות רשם ההוצאה לפועל להפחית הפרשי הצמדה וריבית 81א4.
נועה ברודסקי: רשם ההוצאה לפועל רשאי, לפי בקשת החייב ומטעמים מיוחדים שיירשמו, להפחית את תוספת הפרשי ההצמדה והריבית שנצברו בתיק ההוצאה לפועל.
ענת הר-אבן: אני רק רוצה להוסיף אחרי "מיוחדים שיירשמו" – "ולאחר שנטל הזוכה הזדמנות להשמיע טענותיו".
דוד רותם: אני מוכרח לומר שיש לי עם זה בעיה גדולה.
ליאור שפירא: גדולה.
דוד רותם: מי אמר "גדולה"?
ליאור שפירא: אני.
ליאור שפירא: כי זה כבר פגיעה בפסק דין.
דוד רותם: יש לך בעיה גדולה?
ליאור שפירא: גם לך צריכה להיות.
דוד רותם: לי אין שום בעיות גדולות, אצלי כל הבעיות הן קטנות.
דוד רותם: אבל יש לי בעיה.
דוד רותם: זכיתי בבית משפט אחרי 4 שנים בפסק דין, והשופט חייב את הנתבע לשלם לי 100 אלף שקל הוצאות ושכר טרחה, ריבית והצמדה מיום הגשת התביעה.
ענת הר-אבן: חיכית 30 יום - - -
דוד רותם: פתחתי תיק הוצאה לפועל.
דוד רותם: הגיש החייב בקשה להפחית את הריבית וההצמדה.
ענת הר-אבן: אבל כתוב פה: "מטעמים מיוחדים שיירשמו".
דוד רותם: נכון, הוא יסביר שהוא היה נכה מאה אחוז במשך ארבע השנים האלה, והוא לא יכול היה לשלם והוא גם לא יכול היה לנהל את המשפט כמו שצריך, ובעצם הרשם משנה את פסק הדין.
דוד רותם: לא שאני מתרגש מזה שמשנים פסקי דין.
אברהם מיכאלי: תיק הוצאה לפועל, לא בפסק דין.
ליאור שפירא: את הריבית של פסק הדין.
אברהם מיכאלי: בוא נפרש את זה.
יעל קסטן רבסקי: זה יכול להיות גם במקרה שזוכה פתח תיק הוצאה לפועל ולקח הרבה מאוד זמן עד שהגיעה אזהרה.
יעל קסטן רבסקי: יש לי תיקים שיש מסירה של אזהרה שנים אחרי שנפתח תיק הוצאה לפועל, והריבית ממשיכה לחול.
דוד רותם: על מה התיק הזה?
דוד רותם: הוא על פסק דין?
יעל קסטן רבסקי: יכול להיות.
דוד רותם: והנתבע ידע שיש נגדו פסק דין?
יעל קסטן רבסקי: עדיין אני חושבת שבמקום שבו נפתח תיק הוצאה לפועל, והחייב לא ידע עליו תקופה כה ארוכה והשתהה – ויש גם פסיקה שמדברת על שיווי של זוכים ועל חובה לנקוט הליכים ולא לתת לחוב לתפוח – יש הצדקה במקרים מסוימים, ולכן גם הגבילו את זה.
יעל קסטן רבסקי: אבל יש הצדקה וחשוב לתת הזדמנות לחייב וחשוב לדון בזה.
נועה ברודסקי: אבל אלה מקרים שהוא יודע על פסק הדין, והוא יודע שיש לו חוב.
יעל קסטן רבסקי: אבל יכול להיות מקרה שהוא לא יודע שנפתח לו תיק הוצאה לפועל, והחוב הלך ותפח.
יעל קסטן רבסקי: יש מקרים שלא הייתה מסירה של אזהרה ועברו שנים, אז למה לא לתת לרשם ההוצאה לפועל סמכות לדון?
יעל קסטן רבסקי: יש מקרים שזה מוצדק.
נועה ברודסקי: אולי צריך לרשום בסוף.
ליאור שפירא: חברים, רשם ההוצאה לפועל הוא לא ערכאה של בית משפט.
דוד מדיוני: ואם התיק נפתח אחרי שנים?
ליאור שפירא: מה זה משנה?
ליאור שפירא: בית המשפט קבע את זה.
דוד רותם: אם אני זכיתי נגדך בפסק דין, אתה יודע שיש פסק דין - - -
ענת הר-אבן: לא תמיד.
דוד רותם: לא תמיד?
ליאור שפירא: כן תמיד, אתה לא יכול לפתוח את זה אם לא תמיד.
ענת הר-אבן: סופרים רק 30 יום מיום שניתן פסק הדין, לא מיום שהחייב יודע.
ליאור שפירא: אבל כשפתחתי תיק הוצאה לפועל אתה יודע?
ליאור שפירא: אני חייב ליידע?
דוד רותם: אתם רוצים להגיד לי שיש מצב שבית המשפט נותן פסק דין בלי שהוא מזמין את החייב?
ענת הר-אבן: בוודאי.
נועה ברודסקי: אולי צריך לכתוב בסיפא שזה במקרים חריגים בגלל שימוש לרעה או מכיוון שמסיבה אחרת נגרם עוול לחייב.
נועה ברודסקי: שזה יהיה במקרים חריגים שבהם נגרמה פגיעה בחייב בגלל משהו שעשה הזוכה.
דוד מדיוני: גם היום יש הסעיף הזה, ואין פה הרבה שימוש.
ליאור שפירא: בית המשפט המחוזי בהרכב נתן פסק דין, וראש ההוצאה לפועל לא מקיים אותו?
ליאור שפירא: איך זה יכול להיות כזה דבר?
אברהם מיכאלי: אסור לפגוע בפסק דין.
ענת הר-אבן: רק להבהיר: הסעיף בנוסחו, כפי שמוצע פה, חל על שטרות ותובענות.
ענת הר-אבן: העבירו אותם מבית המשפט להוצאה לפועל כי הם נחשבים לפסק דין, ופשוט קיצרו פרוצדורות.
ענת הר-אבן: זה לא שאנחנו עושים פה שינוי שלא קיים בחוק, אנחנו רק מאפשרים לרשמים לדון במקרים הנכונים גם בפסקי דין.
ענת הר-אבן: המקרים שמדובר בהם הם מקרים שנפתח תיק וגם כשהכתובת של החייב ידועה במשרד הפנים הזוכה לא ממציא לו את האזהרה ונצברים הפרשי הצמדה וריבית, וכל רשם, על פי שיקול דעתו, אחרי שהוא ייתן לזוכה זכות לטעון את טענותיו, שתהיה לו סמכות להחליט במקרים האלה.
ענת הר-אבן: בדוגמה שנתתי לאדוני, למשל, הרשמת רק ביטלה את הפרשי הריבית, לא את הפרשי ההצמדה.
אברהם מיכאלי: אבל הרשם לא יכול לבטל את מה שהשופט קבע.
אברהם מיכאלי: השאלה היא האם את מתכוונת נניח למחלוקת שיש בין הזוכה לבין החייב לגבי חישוב הריבית על-ידי הזוכה.
אברהם מיכאלי: זה יכול להיות.
אברהם מיכאלי: אתם בודקים את החישובים או לא בודקים?
אברהם מיכאלי: אם הזוכה מגיש היום את פסק הדין בתוספת ריבית והצמדה, כפי שנפסק לו בפסק הדין, מי בודק אותו?
ענת הר-אבן: את פסק הדין אנחנו לא בודקים.
אברהם מיכאלי: אז לכן יכול לבוא החייב ולהגיד שהזוכה טעה, הוא חישב לא נכון את התוספת של הוצאות ריבית והצמדה.