GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דנה קייזר: אם אין הכשרה, אתם מאוד-מאוד מתירניים, אבל כשיש הכשרה אין לזה שום התייחסות בסעיפים האלה.
דוד רותם: כי אני לא מחליט בהכשרות.
דוד רותם: את רוצה שאני אכיר בהכשרה שלך.
דנה קייזר: הכשרה ייעודית לטיפול בעברייני מין היא מאוד רלוונטית.
נועם פליק: זה ייחשב בתור ניסיון.
דנה קייזר: איפה כתוב שהיא נחשבת ניסיון?
דנה קייזר: היום זה לא כתוב בשום מקום.
נועם פליק: את תציגי את זה בתור ניסיון.
דנה קייזר: על סמך מה אתה אומר לי את זה?
דנה קייזר: בשום מקום לימודים אקדמיים כאן לא - - -
נועם פליק: מבחינת התנאים שאת צוברת.
דנה קייזר: לימודים אקדמיים לא נחשבים כניסיון.
נעמה מנחמי: שעות הפרקטיקום שאת עושה.
נועם פליק: לימודים לא, פרקטיקום כן.
דנה קייזר: אני מדברת על לימודים שהם כן בתחום עבריינות מין.
דנה קייזר: איפה בסעיפים האלה יש אליהם התייחסות?
דוד רותם: זה הכשרה.
נועם פליק: הכשרה מעשית תיחשב בתור ניסיון.
דנה קייזר: 1,500 שעות זה too much.
דנה קייזר: אני אומרת את זה שוב, ואני אומר את זה שוב ושוב, במיוחד לבעלי תואר שני.
דנה קייזר: אני חושבת שאפשר להפחית מזה.
דוד רותם: רבותי, חמש דקות הפסקה.
נעמה מנחמי: היינו בסעיף קטן (א)(2) של הוראות המעבר.
נעמה מנחמי: היתה כאן בקשה להוריד את השעות בתמורה להוספת תואר שני.
נעמה מנחמי: אני חושבת שאין לנו קושי עם הוספת התואר השני, יש לנו קושי עם הורדת השעות, כך שאולי אין טעם שנוסיף גם את המגבלה של תואר שני, אף-על-פי שאנחנו לא יודעים אם יש בכלל קבוצה כזאת מלאה.
אלי אפללו: אין צורך.
נעמה מנחמי: "(ב)(1) מי שערב תחילתו של חוק זה עסק באחד המקצועות המנויים בסעיף 20טז(א)(2)(א) והוכיח ידע וניסיון בהערכה, בטיפול ובאבחון בעבריינות או בסטיות חברתיות" – מאחר שעבריינות זה רק לגבי קציני מבחן - - -
נועם פליק: תקון זה גם לעובדים סוציאליים, גם לקרימינולוגים וגם לפסיכיאטרים.
נעמה מנחמי: הרחבנו את ההגדרה ל"או בסטיות חברתיות".
נעמה מנחמי: "(ב)(1) מי שערב תחילתו של חוק זה עסק באחד המקצועות המנויים בסעיף 20טז(א)(2)(א) והוכיח ידע וניסיון בהערכה, בטיפול ובאבחון בעבריינות או בסטיות חברתיות, בהיקף של כ-2000 שעות" – שזה שווה ערך לשנתיים בחצי משרה – "ובטיפול ובאבחון עברייני מין או במי שאובחנו סובלים מסטיות מין בהיקף של כ-300 שעות" – שזה שווה ערך לשנה לפי שש שעות שבועיות – "רשאי לעסוק כמטפל במרכז מורשה ובלבד שיעמוד בתוך חמש שנים מיום התחילה, בתנאי ההכשרה המקצועית כפי שיקבע השר בהתאם לסעיף 20טו(א)(2)(ב).
נעמה מנחמי: "מי שערב תחילתו של חוק זה היה בעל תואר אקדמי והוכיח ידע וניסיון בהערכה, בטיפול ובאבחון בעבריינות או בסטיות חברתיות בהיקף של כ-2,000 שעות ובטיפול ובאבחון עברייני מין או במי שאובחנו סובלים מסטיות מין בהיקף של כ-600 שעות, רשאי לעסוק במרכז מורשה ובלבד שיעמוד בתוך חמש שנים מיום התחילה בתנאי ההכשרה המקצועית כפי שיקבע בהתאם לסעיף 20טו(א)(2)(ב).
דנה קייזר: רציתי להבין האם הפרשנות לסעיפים האלה מאפשרת גם מצב הפוך, זאת אומרת, מי שסיים את ההכשרה, יש לו את הזמן לצבור את הניסיון?
נעמה מנחמי: ערב תחילתו של החוק, שזה בעוד שנתיים מהיום או מיום ההצבעה - - -
נועם פליק: הוא יצטרך לעמוד בתנאים האלה.
דוד רותם: בעוד שנתיים הוא יצטרך לעמוד בתנאים.
נעמה מנחמי: בעוד שנתיים הוא יצטרך שיהיו לו אותן 2,000 שעות.
שרונה עבר-הדני: בעוד שנתיים גם יהיו לנו תקנות שנדע מי נכנס או יוצא בתקנות.
נועם פליק: התקנות הן רק למקצועות בסיס.
נעמה מנחמי: דנה קייזר, אני חושבת שלא היתה כוונה להחריג את הקרימינולוגים היישומיים שמטפלים היום, לכן, ככל שיש אנשים שאת מכירה, שלא נכנסים לרובריקה הזאת, ולא ייכנסו אליה בעוד שנתיים מהיום, כלומר, לא יהיו להם בעוד שנתיים 1,500 שעות לפי הסעיף הראשון או, לפי הסעיף השני, לא יהיו להם 2,000 שעות בטיפול כללי ועוד 600 שעות, אנא אמרי לנו.
נעמה מנחמי: אבל לא היתה כוונה להחריג את האנשים האלה.
דנה קייזר: רק עוד נקודה אחת שרציתי לברר.
נעמה מנחמי: לא קיבלתי תשובה.
נעמה מנחמי: אין אנשים כאלה?
דנה קייזר: לא שעולים לי כרגע בראש.
דנה קייזר: אני אבדוק במהלך היום ברשימות שיש לי, אני לא רוצה לגזול מזמנה של הוועדה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שמשרד הרווחה, בשים לב להערה שעלתה קודם לגבי כמה השקיעו בהוראות האלה, שוב, מאחר שכן רצו לאפשר לאנשים שכבר מטפלים ויש להם ניסיון היום, כתבו את ההוראות בשים לב לאותם אנשים, הקרימינולוגים היישומיים, שיש להם הניסיון הזה.
נעמה מנחמי: אם אין, נשמח לשמוע.
נעמה מנחמי: אנא באמת תבדקו את זה בהקדם.
דנה קייזר: איפה יהיה כתוב שהניסיון שנצבר במהלך ההכשרה הוא חלק מחובות ההכשרה?
דוד רותם: לא יהיה כתוב.
נעמה מנחמי: לא ייכתב, אבל זה די ברור לכל מי - - -
נועם פליק: זה ידע בהערכה, באבחון ובטיפול.
דוד רותם: אם הם עשו עבודה מעשית, לא אכפת לי אם זה במסגרת הכשרה או במסגרת לימודים או במסגרת סטאז' או בכל מקרה אחר, הם עומדים - - -
נעמה מנחמי: אני מוכנה לרשום לעצמי לבדוק האם בחוקים אחרים זה כן נרשם ברחל בתך הקטנה.
נועם פליק: זה חלק מהידע בהערכה, בטיפול ובאבחון, זה חלק מהפרקטיקום המעשי, זה חלק מהניסיון.
שרונה עבר-הדני: שעות פרונטאליות עיוניות הן לא ניסיון, פרקטיקום זה בפירוש כן ניסיון.
שרונה עבר-הדני: זה מקובל בכל ההקשרים.
נועם פליק: לעניין סעיף התחילה, עדכנו לגבי מטפלים.
נעמה מנחמי: נחזור לסעיף התחילה.
נעמה מנחמי: התיקונים שביקש משרד הרווחה, או דיברנו אתמול בטלפון וגילינו יחדיו – במסגרת סעיף התחילה, "בסעיף 35(ב), תחילתו של פרק ג'2 לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 16 לחוק זה – (1) לעניין רישוי של מרכז מורשה שניתן בו טיפול ייעודי במסגרת שיקום מונע לעברייני מין כאמור בסעיף קטן (א)(1)" – וכן ביקשנו להוסיף – "ולעניין תנאי הכשרה וניסיון למטפלים לפי סעיף 20טו(א)(2)(ב)" – "שנתיים מיום פרסומו של חוק זה.
נועם פליק: סעיף התחילה של המטפלים גם יהיה מעוד שנתיים.
נעמה מנחמי: בין היתר כדי לפתור - - -
דוד רותם: לאפשר לאנשים לצבור ניסיון.
נעמה מנחמי: במסגרת השנתיים הבאות.
דנה קייזר: להכשרה יש להם חמש שנים ולניסיון רק את השנתיים הבאות.
דנה קייזר: יש תוכנית לימודים שעדיין לא הסתיימה.
נעמה מנחמי: יש גם תוכנית לימודים שעדיין לא התחילה.
נעמה מנחמי: איפשהו צריך לשים את קו הגבול.
דנה קייזר: כבר היו שתיים שהסתיימו ואחת שהיא באמצעיתה.
נועם פליק: היא מסתיימת בעוד שנה.
דנה קייזר: בעוד חצי שנה.
נועם פליק: אז יהיה להם זמן.
דנה קייזר: תהיה להם שנה וחצי, ושנה וחצי זה לא מספיק.
נועם פליק: את אומרת שחלק מההכשרה בקורס זה גם הפרקטיקום.
דנה קייזר: לא תמיד הוא נעשה במקביל.
דנה קייזר: יש צמצום של מסגרות ולפעמים - - -
נעמה מנחמי: זה גם לפי שעות.
נעמה מנחמי: תיאורטית הם יכולים את אותן 600 שעות לעשות גם בחצי שנה.
אסתי שדה: זה לא שנים, זה שעות.
דנה קייזר: חמש השנים צריכות להיות לעניין כל התנאים.
נעמה מנחמי: אי-אפשר לכתוב הוראות שלא אומרות כלום, כי כל מה שהן אומרות שבחמש השנים הקרובות כל אחד יכול להשיג כל דבר, לא משנה מה.
דנה קייזר: לא כל דבר – הוא צריך לגמור את תוכנית ההכשרה, הוא צריך להוכיח את השעות והוא צריך גם 2,000 שעות בעוברי חוק, וכל זה בתוך חמש שנים, או לפחות בתוך שלוש שנים, לתחולה של החלק השני.
דוד רותם: לא, זה בתוך שנתיים.
דוד רותם: אם הוא התחיל לעבוד, הוא יצטרך לעשות הכשרה בתוך חמש שנים.
דנה קייזר: מי שלא במקצוע הבסיס - - -
שרונה עבר-הדני: מי שבתוך מקצוע הבסיס יש לו זמן לעבור.
דוד רותם: קדימה.
דוד רותם: אני רוצה לעבור לאכ"א.
נעמה מנחמי: אני מציעה שעד שגבי פיסמן תגיע, נתקדם עם החוק.
נעמה מנחמי: סיימנו את פרק א'.
נעמה מנחמי: פרק ב' מתחיל בעמ' 7.
נעמה מנחמי: "5(א) שר הבריאות ושר הרווחה (בסעיף זה – השרים) ימנו מעריכי מסוכנות שתפקידם לערוך הערכות מסוכנות, ויפקחו עליהם הכל כפי שיקבעו השרים.
נעמה מנחמי: (ב) לא ימונה אדם כמעריך מסוכנות אלא אלא אם כן הוא בעל הכשרה וכישורים באבחון ובטיפול בתחום עבריינות המין, הכל כפי שיקבעו השרים (ג) מעריך מסוכנות יהיה אחד מאלה: (1) רופא מומחה בפסיכיאטריה או בפסיכיאטריה של הילד והמתבגר; (2) פסיכולוג; (3) עובד סוציאלי; (4) קרימינולוג קליני או קרימינולוג אחר שקיבל רישוי לפי חוק לעסוק בטיפול.
נעמה מנחמי: (ד) (1) לא ימונה אדם כמעריך מסוכנות אם התקיים לגביו אחד מאלה: (א) הוא הורשע בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות מעריך מסוכנות; (ב) הוא הורשע בעבירה משמעתית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי להיות מעריך מסוכנות; (ג) קיימות נסיבות אחרות שבשלהן אין הוא ראוי להיות מעריך מסוכנות.
נעמה מנחמי: " נראה לי שבניסוח נאחד את זה, כי זה נוסח זהה, אלא אם כן היתה סיבה ספציפית שעשיתם את זה כך?
דוד רותם: אחר-כך הנסחית תעשה את כל הניסוחים.
נעמה מנחמי: "(2) היו תלויים ועומדים נגד אדם הליכים בעבירות כאמור בפסקאות משנה (1)(א) או (ב), רשאים השרים לדחות את החלטתם בעניין מינויו עד לסיום ההליכים נגדו.
נעמה מנחמי: (ה) אדם המבקש להתמנות כמעריך מסוכנות אשר הוא או בן משפחתו עוסק בטיפול ייעודי או שהוא מבעליו או ממנהליו של מרכז מורשה כהגדרתו בסעיף 20י, יצהיר על כך בעת הגשת הבקשה למינוי; חל שינוי בעיסוקים כאמור בסעיף קטן זה, יצהיר על כך מעריך המסוכנות בסמוך למועד השינוי.
נעמה מנחמי: " גם כאן אתם רוצים להוסיף את ההערה של "עוסק בטיפול ייעודי במרכז מורשה"?
שרונה עבר-הדני: לא היתה לנו בעיה עם מי שעוסק בטיפול ייעודי במסגרות הממשלתיות.
נעמה מנחמי: רק כדי שיהיה ברור שהכוונה היא לניגוד עניינים עם אדם שעוסק במרכז מורשה, שאז יכולה להיות לו טובת הנאה ספציפית.
נעמה מנחמי: הוספנו מורשה גם כאן.
נעמה מנחמי: "(ה) השרים רשאים לבטל מינוי של מעריך מסוכנות אם חדל להתקיים בו תנאי מן התנאים לקבלת המינוי או שהתקיים בו תנאי מהתנאים המנויים בסעיף קטן (ד);"
דוד רותם: "(ו) היו תלויים ועומדים כנגד מעריך מסוכנות הליכים בעבירות כאמור בסעיף קטן ד(1)(א) או (ב), רשאים השרים להתלות את מינויו עד לסיום ההליכים נגדו.
דוד רותם: (ז) החלטת השרים בעניין ביטול או התליה של מינוי לא תינתן אלא לאחר שניתנה למעריך המסוכנות הזדמנות להביא את טענותיו בפניהם.
דוד רותם: "6(א) הגופים המנויים בסעיף קטן זה, לא יחליטו בנוגע לעברייני מין בענינים המפורטים להלן אלא לאחר קבלת הערכת מסוכנות עדכנית: (1) בית משפט, לגבי מתן בעת מתן אחד מאלה: (א) גזר דין, למעט עונש מאסר בפועל; בסעיף קטן זה – "גזר דין", למעט צו לפי סעיף 15(ב) לחוק טיפול בחולי נפש; (ב) צו פיקוח ומעקב לפי פרק ג';"
נעמה מנחמי: (ג) נמחק.
דוד רותם: זה נהיה (ג).
נעמה מנחמי: זה לא יהיה (ג), כי זה (ג) בחוק המקורי, ולכן (ג) יימחק, יהיה כתוב שהוא נמחק.
דוד רותם: " (ד) צו לטיפול מרפאתי לפי סעיף 15 לחוק טיפול בחולי נפש צו אשפוז; (ה) החלטה בערעור על החלטות לפי פסקאות משנה (א), (ב) ו- (ד) (א) עד (ד);" (1א) בית דין צבאי, בנוסף על האמור בפסקה (1)- גם לגבי מתן גזר דין הכולל עונש מאסר בפועל.
נעמה מנחמי: היתה לנו כאן הערה לגבי הסעיף הזה של הפרקליטות שביקשה להוריד את החובה, ולאפשר להם, כמו לגבי בית משפט רגיל, לגבי גזר דין, גם כאן לעשות את זה על-פי בקשת השופטים או הערכאה.
רעות מתוק: למעשה זה חריג שנשאר מהנוסח הקודם, מהנוסח שפורסם בהצעת החוק.
רעות מתוק: ביקשנו להחליף את הערכת המסוכנות בתסקיר מבחן.
רעות מתוק: מאחר שבמערכת השיפוט הצבאית אין תסקירי מבחן, הוסף החריג הזה שאומר שבמערכת השיפוט הצבאית ייוותר המצב כמו שהוא ותהיה הערכת מסוכנות.
רעות מתוק: עכשיו החזרנו את הסעיף להערכת מסוכנות, ולכן אין שום סיבה ליצור הבחנה בין בית הדין הצבאי לבין בית המשפט האזרחי.
נעמה מנחמי: כלומר, גם בבית משפט רגיל אנחנו לא מחייבים את בית המשפט לפני גזר דין?
דוד רותם: בבית משפט רגיל יש תסקיר קצין מבחן.
דוד רותם: מה שאין בבית המשפט הצבאי, לכן זה משנה מאוד, לכן צריך להשאיר את זה כמות שהוא, כי בבית המשפט הצבאי אין תסקיר קצין מבחן, מה שיש בבית משפט.
רעות מתוק: למעשה תהיה עליו חובה לבצע הערכת מסוכנות.
דוד רותם: כן, כי אין לו תסקיר קצין מבחן.
רעות מתוק: אנחנו מבקשים שזה יהיה כמו המצב של בתי המשפט האזרחיים.
דוד רותם: כאשר יהיה לכם תסקיר קצין מבחן, נעשה לכם אותו מצב.
דוד רותם: אי-אפשר לקבל חצי מהמצב.
רעות מתוק: עכשיו יש הערכות מסוכנות.
דוד רותם: אין לכם תסקיר קצין מבחן ולכן תקבעו לו את הערכת המסוכנות.
נעמה מנחמי: נשאר כפי שזה.
נעמה מנחמי: כל ההגדרות הבאות, אפשר לוותר עליהן, כי הן נשארו כפי שהן היו.
דוד רותם: "(א1) בית המשפט רשאי לבקש הערכת מסוכנות עדכנית לפני מתן גזר דין או לפני מתן החלטה בערעור על גזר דין, אף בנסיבות שאינן מנויות בסעיף קטן (א)(1)(א), אם סבר שהדבר דרוש לעשיית הצדק.
דוד רותם: (ב) בית משפט, המקבל החלטה בהתחשב בהערכת מסוכנות לפי סעיף קטן (א)(1) או (1א) או (א1)- - -" – אין שום בעיה, אף אחד לא יודע למה מתכוונים.
דוד רותם: אני רוצה לראות את השופט אחר כך שצריך לפרש את זה.
נעמה מנחמי: האמת היא שכבר התחלנו לשבת בזמנו עם דפנה ביינבול ועם נוסח החוק, וכבר תיקנו שזה יהיה ברור יותר, אבל כל תיקוני הנוסח עדיין לא נכנסו לנוסח המשולב.
דוד רותם: הרי אנחנו לא יודעים לנסח, לצורך זה יש בעלי מקצוע שקוראים להם "נסחי חוק", הם ישבו וינסחו את זה בדיוק כפי שצריך, כדי שגם שופט יבין את זה.
: גם הנסח לא ידע מה זה א1.
דוד רותם: אל תדאג, הוא ידע.
נעמה מנחמי: הוא ידע היטב.
דוד רותם: "(ב) בית משפט, המקבל החלטה בהתחשב בהערכת מסוכנות לפי סעיף קטן (א)(1) או (1א) או (א1), ימסור העתק מהערכת המסוכנות לעבריין המין ויאפשר לו לטעון לגביה; בית המשפט רשאי לבקש השלמות והבהרות ממי שערך את הערכת המסוכנות.
דוד רותם: " "7.
דוד רותם: קיבל בית משפט הערכת מסוכנות כאמור בסעיף 6(א)(1) או (1א), יחולו הוראות סעיף 26(א) לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א-1971.
חגית לרנאו: כאן לכאורה מוחרג מצב של (א1), שבית המשפט מבקש הערכת מסוכנות.
חגית לרנאו: לא ברור אם זה בטעות או בכוונה.
חגית לרנאו: אני לא רואה הצדקה להחריג את זה.
חגית לרנאו: יש מצבים שבהם הוא צריך ויש מצבים שבהם הוא יכול לבקש.
חגית לרנאו: במצב שהוא יכול לבקש זה (א1) - - -
נעמה מנחמי: ברור שזה בכל המקרים.
נעמה מנחמי: לא היתה כוונה להחריג.
נעמה מנחמי: זה חל על הכול.
דוד רותם: "קיבל בית המשפט הערכת מסוכנות.
חגית לרנאו: כדאי לשים לב, כי זה נשמט כאן.
נעמה מנחמי: אנחנו נוודא.
דוד רותם: פה אם הוא לא היה חייב והוא ביקש, גם יחולו הסעיפים האלה.
נעמה מנחמי: גם אני לא חושבת שזה מוחרג, אבל אנחנו נוודא.
נעמה מנחמי: הכול נכנס.
חגית לרנאו: אין סיבה שלא, בין אם הוא חייב ובין אם הוא מבקש.
דוד רותם: אין מחלוקת.
דוד רותם: סעיף 9(א).
: מה עם 8?
דוד רותם: בסעיף 8 אין שינויים.
דוד רותם: "9(א) לא ייתן מעריך מסוכנות הערכת מסוכנות לגבי עבריין מין, בהתקיים אחד מאלה: (1) חשש שמעריך המסוכנות לא יוכל למלא את חובתו כמעריך מסוכנות בשל ניגוד עניניים בין חובתו כאמור לבין עניין אישי שלו או עיסוקיו האחרים; (2) קשר טיפולי בין מעריך המסוכנות לבין עבריין המין במהלך שלוש השנים שקדמו לביצוע הערכת המסוכנות בעניינו.
דוד רותם: (ב) (1) לא ייתן מעריך מסוכנות לעבריין מין שהוא העריך את מסוכנותו, טיפול ייעודי במסגרת פרטית, במשך תקופה של שנה לאחר מתן הערכת המסוכנות.
נעמה מנחמי: אתם רוצים להוריד את המלה "ייעודי"?
דוד רותם: למה להוריד את המלה "ייעודי"?
דוד רותם: מעריך המסוכנות הוא גם מורה בהיסטוריה, והוא ייתן לו טיפול בהיסטוריה, שהפסיכיאטר יגיד לך שזה סיפורי מעשיות לילדים.
עמית מררי: האפשרות קיימת.
שרונה עבר-הדני: היא צודקת בהערה.
שרונה עבר-הדני: לצורך העניין בוצעה הערכת מסוכנות ואחר-כך ייעשה לו טיפול פסיכו-תרפויטי פרטני, דינמי, בקליניקה הפרטית שלו - - -
נעמה מנחמי: נוריד גם את ה"ייעודי".
דוד רותם: "(2) הוראות סעיף קטן זה יחולו גם לעניין מתן טיפול בידי מטפל אחר אם מעריך המסוכנות או בן משפחתו הוא מבעליה או ממנהליה של המסגרת הפרטית.
דוד רותם: (3) אין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מסמכותו של גורם מקצועי מתאם למנוע מתן טיפול בנסיבות האמורות בסעיף קטן זה אף במסגרת תכנית לשיקום מונע בקהילה.
דוד רותם: (ג) מעריך מסוכנות אשר הוא או בן משפחתו עוסק בטיפול ייעודי במרכז מורשה או שהוא מבעליו או ממנהליו של מרכז מורשה כהגדרתו בסעיף 20י, יצהיר על כך במסגרת הערכת המסוכנות.
דוד רותם: (ד) שר הבריאות, בהסכמת שר הרווחה ובאישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת רשאי לקבוע מגבלות נוספות שיחולו על מעריכי מסוכנות בשל חשש לניגוד עניינים במילוי תפקידם.
דוד רותם: " הערות, רבותי?
דורון אביטל: לא הבנתי.
נעמה מנחמי: איזה מהסעיפים, את האחרון?
דורון אביטל: הנושא הזה של מסגרת פרטית.
דורון אביטל: "הוראות סעיף קטן זה יחולו גם לעניין מתן טיפול ייעודי בידי מטפל אחר אם מעריך המסוכנות או בן משפחתו הוא מבעליה או ממנהליה של המסגרת הפרטית".
דוד רותם: אם יש מעריך מסוכנות שהוא הבעלים או קרוב שלו הוא הבעלים - -
נעמה מנחמי: אשתו, נגיד.
דוד רותם: - - של מרכז כזה, הוא לא יוכל לתת הערכת מסוכנות, אלא אם כן הוא יצהיר על זה.
דורון אביטל: הוא אישית לא יוכל לתת?
נעמה מנחמי: אם אני מעריכת מסוכנות, אני לא אוכל להעריך מסוכנות של אדם – בין היתר יש גם המלצות לטיפול במסגרת הערכת מסוכנות – ושאחר-כך אותו אדם ילך לקבל את אותו טיפול אצל אשתי במרכז השיקום הפרטי, שממנו היא מתפרנסת.
דורון אביטל: זאת אומרת, זה לא טוב שיעסקו באותו מקצוע הבעל והאישה.
דוד רותם: זה מצוין שהם יעסקו באותו מקצוע, רק לא כאשר מדובר באותו מטופל.
דוד רותם: "11.
דוד רותם: השר לביטחון הפנים יקים יחידת פיקוח, ואלה תפקידיה.
דוד רותם: " אין שינוי בתפקידים.
דוד רותם: "12(ב) בית המשפט יקיים דיון לפי סעיף זה בכל אחד מאלה: (1) מיזמתו או לבקשת נציג היועץ המשפטי לממשלה.
דוד רותם: (ג) נציג היועץ המשפטי לממשלה יוזמן לכל דיון לפי סעיף זה.
נעמה מנחמי: זה הקיצורים שעשינו קודם לכן.
דוד רותם: "13(א) (3) חובת שיתוף פעולה עם קצין פיקוח ובכלל זה חובת התייצבות לביצוע הערכת מסוכנות על פי דרישתו.
נעמה מנחמי: אנחנו עדיין באותו סעיף 13, תנאי הפיקוח והמעקב, סעיף קטן (ג).
דוד רותם: "(ג) בית המשפט יקבע את תנאי הפיקוח והמעקב כאמור בסעיף קטן (ב), בהתחשב ברמת הסיכון הנשקפת מעבריין המין לביצוע עבירת מין נוספת ואם החליט בית המשפט להחיל על עבריין המין תוכנית לשיקום מונע בקהילה במסגרת צו פיקוח בהתאם להוראות סעיף 20ד(א) – יקבע תנאי פיקוח בהתחשב בהתקדמות תוכנית השיקום המונע כאמור.
דוד רותם: ואולם לא יורה בית המשפט על הכללתו של תנאי מסוים בצו הפיקוח אם ניתן להשיג את מטרת הפיקוח והמעקב באמצעות תנאי אחר שפגיעתו בעבריין המין פחותה.
נעמה מנחמי: התיקון הזה נולד בעקבות ההערה של ורד בדיון הקודם לצורך הבהרה.
עמית מררי: רובנו כבר העברנו את זה במייל.
עמית מררי: ההערה של ורד למעשה היתה לגבי סעיף שבפרק השיקום המונע, סעיף 20ד.
עמית מררי: תיכף נגיע לשם ונסביר מה עשינו שם.
עמית מררי: חשבנו שההוראה שלגביה ורד וינדמן היתה מוטרדת היא רלוונטית לגבי הסעיף הזה, ואכן היא היתה בכפילות גם בסעיף הזה.
עמית מררי: חשבנו שהיא רלוונטית רק לסעיף הזה בניגוד לסעיף בשיקום המונע שמדבר על הקריטריונים שבית משפט צריך לשקול בקביעת צו השיקום.
עמית מררי: השינוי שעשינו בעיקרו הוא במקום "בהתחשב בתוכנית השיקום המונע", שהועלה חשש כאן שהכוונה שעצם זה שכבר קיימת תוכנית הדבר צריך להתבטא בהנחות בצו הפיקוח, בית המשפט יתחשב בהתקדמות תוכנית השיקום המונע.
נעמה מנחמי: אני מציעה שנקפוץ לסעיף 20ד ונקרא גם אותו.
דוד רותם: אני רוצה שנלך לפי סדר, כדי שנוכל לדעת איפה אנחנו.
דוד רותם: סעיף 14 – תקופת הפיקוח והמעקב.
דוד רותם: בסעיף קטן (ב) הוספנו "ואולם רשאי בית המשפט להאריך את הצו גם שלא בתוך תקופת הצו הפיקוח אם מצא שיש צורך בכך מטעמים מיוחדים שיירשמו ובלבד שההארכה האמורה בוצעה במסגרת התקופה המרבית.
נעמה מנחמי: בסעיף 15 יש לכם סימני שאלה, מטרתם היתה להזכיר.
נעמה מנחמי: "קצין פיקוח ידווח לנציג היועץ המשפטי לממשלה".
נעמה מנחמי: מאחר שהבהרנו עכשיו בפרק ההגדרות הראשי שהיועץ המשפטי לממשלה הוא גם נציג הפרקליט הצבאי, זה יהיה לפי העניין.
נעמה מנחמי: זה רק תשומת הלב שזה לפי העניין כאן.
נעמה מנחמי: אם כך, אנחנו לא צריכים את כל הסיפה מ"לגבי עבריין מין בשירות הצבאי", כי ממילא עכשיו הגדרנו ש - - -
דוד רותם: הגדרנו שנציג היועץ המשפטי זה כולל נציג הפרקליטות.
דוד רותם: סעיף 18 – סמכויות קציני פיקוח.
דוד רותם: "18(א)(2) לדרוש מעבריין המין ומבני משפחתו הבגירים למסור לו מידע וכן למסור מידע לבני המשפחה האמורים; (2א) לדרוש מעבריין המין למסור לו פלט של חומר מחשב הנמצא בהחזקתו או בשליטתו; (3) לבקש מכל אדם, שאינו אדם כאמור בפסקת משנה (2), למסור לו מידע, ובלבד שאין באופן בקשת המידע כדי לגלות את זהותו של עבריין המין כמי שמצוי בפיקוח ובמעקב לפי חוק זה.
נעמה מנחמי: היה כתוב קודם "דרישת" ושינינו ל"בקשת", מאחר שברישה שונה ל"לבקש" ולא "לדרוש".
נעמה מנחמי: "(3א) לבקש ממעסיקו של עבריין המין למסור לו פלט של חומר מחשב, ובלבד שאותו מעסיק יודע את זהותו של עבריין המין ככזה או שהוא מצוי בפיקוח ובמעקב, ובאופן שלא יהיה בו כדי לגלות את זהותו כאמור מעבר למה שידוע למעסיק ובכפוף להסכמת המעסיק למסירת פלט של חומר מחשב כאמור.
נעמה מנחמי: " "(6) לחפש במקום מגוריו של עבריין המין וברכבו;" – מחקנו את היתרה.
דפנה ביינבול: סעיפים קטנים (4) ו-(5) לא קיימים?
נעמה מנחמי: הם לא שונו, אז היושב-ראש חוסך לכם זמן.
דוד רותם: אני חוסך בבזבוז הזמן שלכם כשאני לא קורא סעיפים שלא עשו בהם שינויים.
עמית מררי: קראתם "והכול בנוכחותו"?
דוד רותם: קראתי.
נעמה מנחמי: "והכול בנוכחותו" נכנס פנימה.
נעמה מנחמי: "(6א) לחדור לחומר מחשב הנמצא בהחזקתו או בשליטתו של עבריין המין ולהפיק פלט תוך חדירה כאמור או להעתיקו בתנאים הבאים; (א) בצו הפיקוח ייקבעו המטרות לביצוע הפעולות כאמור והתנאים לביצוען, באופן שלא תיפגע פרטיותו של עבריין המין או של אדם אחר מעבר לנדרש; (ב) הפעולות יבוצעו בידי אדם המיומן לכך; (ג) חדירה כאמור תיעשה בנוכחותו של עבריין המין; (ד) חדירה לחומר מחשב במקום עבודתו של עבריין המין תיעשה בהסכמת המעסיק, בתנאי שאותו מעסיק יודע את זהותו של עבריין המין ככזה או כמי שמצוי בפיקוח ובמעקב ובאופן שלא יהיה בו כדי לגלות את זהותו כאמור מעבר למה שידוע למעסיק ובכפוף להסכמת המעסיק לחדירה כאמור.
נעמה מנחמי: " כבר היה לנו "בהסכמת המעסיק" בהתחלה.
נעמה מנחמי: אנחנו נוריד את "הסכמת המעסיק" הראשון.
דוד רותם: לא אנחנו נוריד, הנסחית תוריד.
נעמה מנחמי: מאחר שאנחנו כבר יודעים על השינוי, אני אומרת אותו עכשיו, אבל יהיו עוד שינויים של נוסח, נעביר לכם לפני.
נעמה מנחמי: "לעניין סעיף זה, "חומר מחשב", "מחשב", "פלט", ו-"חדירה לחומר מחשב" – כהגדרתם בסעיפים 1 ו-4 לחוק המחשבים, התשנ"ה–1995.
נעמה מנחמי: " זה יעבור להגדרה הכללית, מאחר שזה מופיע כמה פעמים.
דוד רותם: "(7) לתפוס חפץ כמשמעותו בפקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח משולב], התשכ"ט–1969 (בסעיף זה – הפקודה) אם היה לו יסוד סביר להניח כי באותו חפץ מתבצעת הפרה של תנאי הפיקוח והמעקב; על תפיסת חפץ כאמור יחולו הוראות סעיפים 27, 28 סיפה, 32 עד 42 לפקודה, בשינויים המחויבים.
מאיה יעקובוב: אני מתנצלת, יש לי שאלה לגבי (6)(ד), "פלט מחשב".
מאיה יעקובוב: האם זה כולל גם אם יש לו חומר פורנו על ה-usb שלו?
מאיה יעקובוב: האם גם זה נחשב?
דוד רותם: אני לא יודע אם usb זה מחשב.
מאיה יעקובוב: יש לו פורנו ילדים על ה-usb.
עמית מררי: אני לא בטוחה בכלום בחוק הזה, אבל ככל שאני זוכרת, ואפשר לבדוק את זה, העניין הזה לובן.
עמית מררי: לדעתי יש שאלות אחרות שעלו, וזה לא מכסה כל דבר.
דפנה ביינבול: היום פלאפון זה מחשב.
עמית מררי: פלאפון זה כמו מחשב.
דוד רותם: היא לא דיברה על פלאפון, היא דיברה על usb.
מאיה יעקובוב: דיברתי על usb.
נעמה מנחמי: זה ייכנס איפשהו, אל תדאגי.
נעמה מנחמי: הסירי דאגה מלבך.
חגית לרנאו: אם זה לא מחשב, זה חפץ.
נעמה מנחמי: אם לא, ניפגש פה בוועדה כנראה בשנתיים הקרובות.
: חומר מחשב זה חומר מחשב.
: יש הכול.
חגית לרנאו: חפץ כולל usb.
דוד רותם: "(8) לתת באישור מפקד יחידת הפיקוח אישור לעבריין המין בעניין העסקתו, בין בתמורה ובין בהתנדבות; (9) לדרוש מעבריין המין לתת דגימת נשיפה כהגדרתה בסעיף 64ב(א1) 61ב(א1) לפקודת התעבורה‏, או דגימת שתן לבדיקת הימצאותם של משקאות משכרים או סמים מסוכנים בגופו לאחר שמסר לו את מטרת נטילת הדגימה כאמור וביקש את הסכמתו לכך ולאחר שהסביר לו כי סירוב למתן דגימה כאמור ייחשב כהפרה של צו הפיקוח לפי סעיף 22(א)(1); נטילה של דגימת נשיפה או דגימת שתן לפי הוראות פסקה זו, תיעשה באופן ובמקום שיבטיחו שמירה מרבית על בריאותו של עבריין המין, ובמידה המועטה האפשרית של פגיעה ואי-נוחות; (10) לדרוש מאדם או למסור לאדם, באישור מפקד יחידת הפיקוח, מידע הנדרש כדי למלא אחר תנאי הפיקוח והמעקב או הנוגע לתנאי הפיקוח והמעקב של עבריין המין, לפי העניין, אף אם יש בכך כדי לגלות את זהותו של עבריין המין ככזה או כמי שמצוי בפיקוח ובמעקב לפי חוק זה, ובלבד שהתקיימו כל אלה: (א) בנסיבות העניין לא ניתן להשיג מידע או למסור מידע כאמור בדרך שלא תגלה את זהותו של עבריין המין כאמור; (ב) הדבר דרוש כדי למנוע סכנה מיידית לשלומו של אדם.
דוד רותם: (א1) קבלת מידע מתקשורת בין מחשבים אגב חדירה למחשב והפקת פלט לפי סעיף קטן (א)(6א), לא תיחשב כהאזנת סתר לפי חוק האזנת סתר, התשל"ט–1979‏.
דוד רותם: " עד כאן.
נעמה מנחמי: נקפוץ בינתיים לסעיף 20.
נעמה מנחמי: "20(א) עבריין מין שהוצא לגביו צו פיקוח כאמור בפרק זה, חייב להתייצב ביחידת הפיקוח או במקום אחר כפי שיורה לו קצין פיקוח בתוך שבעה ימים מיום הוצאת צו הפיקוח, ואם צו הפיקוח הוצא לפני שחרורו ממאסר או מאשפוז – בתוך שבעה ימים מיום שחרורו כאמור ולמסור פרטים אלה: (1) שמו וכינויים אחרים שלו; (2) מספר תעודת הזהות או מספר דרכון שלו; (3) תצלומו העדכני; (4) מקום מגוריו וכן כתובת שבה הוא שוהה באופן קבוע; (5) מקום עבודתו.
נעמה מנחמי: (6) מספר רכב שבשימושו ; (7) מספרי טלפון וטלפון נייד שבשימושו ודרכי התקשרות אחרות; (8) כתובת שבה הוא שוהה או עתיד לשהות בה למשך תקופה רצופה של שבעה ימים ומעלה.
נעמה מנחמי: (ב) חל שינוי בפרטים שבסעיף קטן (א), יודיע עבריין המין ליחידת הפיקוח על השינוי בתוך שבעה ימים מיום השינוי.
נעמה מנחמי: (ב1) (1) עבריין מין שפרטיו רשומים במרשם ואינו מצוי בפיקוח, ואשר על פי הערכת המסוכנות האחרונה שניתנה לגביו רמת הסיכון כי יבצע עבירת מין נוספת היא בינונית או יותר, יודיע ליחידת הפיקוח אחת לשנה, ממועד סיום תקופת הפיקוח ועד למועד מחיקת פרטיו מן המרשם (בסעיף זה – תקופת הדיווח), אם חל שינוי בפרטים כאמור בפסקאות (1) עד (7) של סעיף קטן (א), אם לאו, וימסור את הפרטים המעודכנים, לרבות מסירת תצלום עדכני אם חל שינוי משמעותי במראהו; (2) יחידת הפיקוח תיידע בכתב את עבריין המין כאמור בפסקה (1), עם סיום תקופת הפיקוח, על חובתו למסור פרטים כאמור באותה פסקה ועל משמעות הפרתה, ותציין בפניו את המועדים והדרך בהם עליו למסור את הפרטים, ואת מועד סיום תקופת הדיווח.
נעמה מנחמי: (ג) זיכה בית המשפט אדם מביצוע עבירת המין שבשלה היה חייב במסירת פרטים כאמור בסעיף זה, ימציא התובע ליחידת הפיקוח, בלא דיחוי, העתק מפסק הדין שבו מזוכה האדם כאמור, באופן ובדרך שיקבע שר המשפטים.
נעמה מנחמי: (ד) הפרת חובותיו של עבריין המין המפורטות בסעיפים קטנים (א) או (ב), כמוה כהפרת צו הפיקוח.
נעמה מנחמי: " את הפרקים הבאים כבר קראנו, אני רק קופצת לסעיף 20ד(ג).
נעמה מנחמי: עמית מררי.
עמית מררי: שוב, כמו שהסברתי קודם, חשבנו שהסעיף של "בהתחשב בתוכנית השיקום" לא רלוונטי כאן, הוא רלוונטי לסעיף הקודם, סעיף 13, שקובע איך ייקבע צו הפיקוח.
עמית מררי: לכן אנחנו מציעים לאחד את סעיפים ג ו-ד.
עמית מררי: "הובאה בפני בית המשפט המלצה להחיל על עבריין מין תוכנית לשיקום מונע בקהילה במסגרת צו פיקוח, וסבר בית המשפט כי יש בתוכנית כדי להפחית את רמת הסיכון הנשקפת מעבריין המין לביצוע עבירת מין נוספת, יפרט בצו הפיקוח את פרטי התוכנית לשיקום מונע בקהילה במסגרת צו פיקוח לאחר שהסביר לעבריין המין את משמעות התוכנית ואת תנאיה ווידא את נכונותו לעמוד בתנאים אלה".
דוד רותם: חיברתם את ג ו-ד.
עמית מררי: חיברנו את ג ו-ד, ואת הסעיף שנוגע לקביעת צו הפיקוח השארנו רק בסעיף 13.
נעמה מנחמי: אפשר לעבור לנושא אכ"א.
אלה מרקוביץ: אנחנו מאוד שמחים על ההזדמנות להציג את הדברים בפני הוועדה.
דוד רותם: אחרי 23 ישיבות הגיע הזמן.
אלה מרקוביץ: עשינו עבודת מטה עמוקה בצה"ל, והבחינה שנעשתה במשרד המשפטים היתה מאוד רצינית בעניין הזה, ולכן אנחנו נשמח להציג את הדברים בפני הוועדה.