GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: אתה יודע, פעם אני הייתי חבר בלשכה, אז אני עוד מפחד שפעם יבואו אלי עם החובות.
גבריאל קלינג: האמת היא שכל הבעיות שאדוני מעורר יכולות להתעורר גם מפוליסת ביטוח.
גבריאל קלינג: כל זמן שפוליסת הביטוח מוגבלת – נאמר שהיא מוגבלת ל-2 מיליון – באים שני נפגעים שהזכויות להם, שפסקי הדין שלהם עולים על 2 מיליון, הם לא יקבלו פיצוי מלא.
אלעזר שטרן: לגבי ביטוח נכתב פה שזה יהיה 2 מיליון למקרה ביטוח.
דוד רותם: לכל תיק.
אלעזר שטרן: משתמע שזה לכל מקרה ביטוח בנפרד, כך לפחות עולה מהניסוח.
גבריאל קלינג: אם זה כך שום חברת ביטוח לא תוציא פוליסה כזאת.
גבריאל קלינג: חברת ביטוח יכולה להוציא למקרה אחד בסך הכול.
גבריאל קלינג: פרט לביטוח רכב מנועי בישראל - - -
דוד רותם: לא יוציאו, אז הם לא יירשמו.
גבריאל קלינג: עורכי-הדין לא יירשמו.
דוד רותם: כן, מה אני יכול לעשות.
דוד רותם: אם זה למקרה ביטוח, ללשכה אין בעיה, היא לוקחת את פסק-הדין, היא אפילו לא צריכה לקחת את פסק-הדין, יכול להיות שכאשר אני בא בטענה, היא אומרת לי: אדוני, הנה, זאת חברת הביטוח, קח את פסק הדין שלך, תפנה אליה, כי המבוטח זה לא הלשכה.
דוד רותם: הלשכה פה רק תחזיק - - -
אלעזר שטרן: הלשכה לא נאמן לעניין הביטוח, רק בערבות ובפיקדון.
אסי קליין: ההערה נכונה.
אסי קליין: חשבנו על זה.
גבריאל קלינג: לא כתוב "למקרה ביטוח".
דוד רותם: כתוב בנוסח של הערבות.
אלעזר שטרן: בנוסח של הביטוח בסעיף 3, פסקה (2): "סכום הביטוח בפוליסה לביטוח לא יפחת משני מיליון שקלים חדשים, למקרה ביטוח".
גבריאל קלינג: הוספו המלים - - -
דוד רותם: בפוליסת הביטוח, בתוספת השנייה, בסעיף 4, כתוב: "סכום הביטוח הוא שני מיליון שקלים לפחות למקרה ביטוח (וכן כיסוי בעד הוצאות משפט סבירות - - - מעל סכום הביטוח)".
גבריאל קלינג: קודם לא היה "למקרה ביטוח".
גבריאל קלינג: כשאני קיבלתי לא היה כתוב.
אלעזר שטרן: זה בנוסח שנשלח אלינו.
דוד רותם: אני קורא את הביטוח הזה בכל פעם מחדש, ובכל פעם קופץ לי משהו אחר בראש.
דוד רותם: כתוב פה "למקרה ביטוח (וכן כיסוי בעד הוצאות משפט סבירות שעל המבוטח לשאת בשל חבותו, אף מעל סכום הביטוח)".
דוד רותם: פירושו של דבר, שאם בית המשפט פסק לי 2 מיליון שקל ועוד חצי מיליון שקל הוצאות, חברת הביטוח תגיד לי: זה לא סביר, אני לא משלמת לך, כי כתוב "הוצאות סבירות".
מאור שטיינמן: זה כתוב בחוק חוזה הביטוח.
דוד רותם: רבותי, אתם מדברים פה על מבטח זר, ואתם מביאים אותי לחוק חוזה הביטוח?
דוד רותם: מה זה "הוצאות סבירות"?
פיני שחר: סעיף 66 לחוק חוזה הביטוח, שהוא סעיף קוגנטי ואי-אפשר להתנות עליו, קובע שבאחריות בפוליסות חבויות צריך לשלם גם הוצאות משפט סבירות שהן מעל לסכום הביטוח.
פיני שחר: אדוני שאל שאלה נכונה, מה זה סביר.
דוד רותם: לכל שופט יש הוצאות סבירות בגובה אחר.
דוד רותם: וההוצאות הסבירות אצל כל שופט זה לפי אורך הזרת שלו.
פיני שחר: כבר מ-1981 אנחנו עם הסעיף הזה.
פיני שחר: הסעיף הזה כבר 30 שנה וחיים אתו ואין אתו בעיות.
פיני שחר: כשכבר מגיעים לבתי משפט כל שופט קובע מה זה סביר.
פיני שחר: לרוב שופטים קובעים ש-20% הוצאות משפט זה משהו סביר.
פיני שחר: יש אלה שקובעים גם יותר ויש אלה - - -
דוד רותם: זאת הבעיה שלנו.
דוד רותם: אם היו קובעים הוצאות סבירות, אנשים היו מפסיקים להתדיין.
דוד רותם: בשביל זה יש בתי משפט, שיש להם סמכות שבשיקול דעת.
אסי קליין: לרוב מה שבית משפט פוסק זה הסביר.
אסי קליין: זו ההנחה.
דוד רותם: אתם מבינים ש-200,000 שקלים אני בכל מקרה מפסיד פה, בגלל ההשתתפות העצמית, ולך תחפש את העורך-דין.
פיני שחר: צריך סכום כלשהו של השתתפות עצמית.
דוד רותם: שקל אחד.
דוד רותם: אם אתה עושה השתתפות עצמית של 200,000 שקל, שיפקיד גם - - -
פיני שחר: הבעיה היא לא של הנפגעים, הבעיה היא של חברת הביטוח.
פיני שחר: כאשר הנזק עולה על סכום ההשתתפות העצמית חברת הביטוח משלמת הכול, ואז היא פונה למבוטח שלה וגובה ממנו את ההשתתפות העצמית.
אורי מקלב: לא משנה למה אני צריך להכניס את זה, זה בין החוזה לבין חברת הביטוח.
דוד רותם: אם כך, למה אני צריך את זה לתוך הפוליסה?
פיני שחר: כדי שלא תקבע 2 מיליון שקל והמבוטח יגיד: אין בעיה, השתתפות עצמית של 2 מיליון שקל.
אסי קליין: - - - אנחנו חושבים גם על עורך-הדין הזר וגם על הנפגע.
דוד רותם: אם הגישה שלך היא נכונה, תגיד: מה אכפת לי, מצדי שחברת הביטוח תכתוב שההשתתפות העצמית היא 2.5 מיליון שקל, תשלם לי 2 מיליון שקל, ושתרוץ אחרי עורך-הדין ותגבה ממנו את זה, זו בעיה שלה.
אסי קליין: אז עורך-הדין לא יבוא.
אסי קליין: אנחנו מנסים לאזן בין האינטרסים.
פיני שחר: כאשר הנזק הוא עד גובה ההשתתפות העצמית, מי שמשלם את הנזק זה המבוטח.
פיני שחר: כאשר גובה הנזק עובר את ההשתתפות העצמית חברת הביטוח משלמת הכול, הולכת למבוטח לגבות - - -
דוד רותם: יש לי 200,000 שקל נזק וההשתתפות העצמית היא 200,000 שקל.
דוד רותם: מי משלם לי?
פיני שחר: המבוטח.
דוד רותם: זאת אומרת, העורך-דין.
דוד רותם: לך תחפש אותו.
דוד רותם: איפה אני מוצא אותו?
דוד רותם: בקיצור, עד נזק של 200,000 שקל.
דוד רותם: אין פיקדון, אין ערבות, אין שום דבר.
פיני שחר: לא פיקדון.
פיני שחר: אנחנו לא מדברים על פיקדון, אנחנו מדברים על ביטוח.
דוד רותם: הוא מביא פוליסת ביטוח על 2 מיליון שקל, ואני צריך להתחיל לחפש אותו.
אורי מקלב: אני יכול להבין, אדוני היושב-ראש, 200,000 שקל זו הגבלה, שלא תהיה השתתפות עצמית ביותר מ-200,000 שקל.
אורי מקלב: בזה יש סבירות.
אורי מקלב: וזה כדי שלא נחשוש שהוא יברח ולא ייתן.
אורי מקלב: אתה אומר נכון, אבל במכתב שיובל שטייניץ כותב לך למה הוא מבקש 200,000 שקל?
אורי מקלב: נשמע את הנימוק שאני לא מבין – "מוצע להגביל את גובה ההשתתפות העצמית ב-200,000 שקלים חדשים, על מנת להבטיח שהעורך-דין הזר לא יבטל את פוליסת הביטוח ללא ידיעת הלשכה".
דוד רותם: הוא לא יכול לבטח אותו.
דוד רותם: זה יהיה תנאי פה - - -
אורי מקלב: זה משהו שקשור ללשכה, שהוא לא יבטל, לכן הוא מציע 200,000 שקל.
אורי מקלב: זה במכתב בעמ' 2, בסעיף 3, במכתב של יובל שטייניץ.
מאור שטיינמן: אפשר לסגור את ההשתתפות העצמית אם קובעים כלל שאפשר להפקיד פיקדון או ערבות בגובה ההשתתפות העצמית.
דוד רותם: זה בטוח צריך להיות.
דוד רותם: אם זה נכון שכאשר הנזק הוא פחות מההשתתפות העצמית, אני צריך לגבות את זה מהמבוטח, איפה אני אתפוס את העורך-דין הזר הזה?
גבריאל קלינג: אני מסכים עם אדוני.
גבריאל קלינג: רצינו להציע שמכיוון שמדובר בעורכי-דין זרים, לא אפשר יהיה להתנות השתתפות עצמית.
גבריאל קלינג: לא תהיה השתתפות עצמית, כל הכסף יהיה אחריות של חברת הביטוח.
דוד רותם: אין פוליסות כאלה?
פיני שחר: בלשכת עורכי-הדין יש השתתפות עצמאית.
מאור שטיינמן: במקרקעין זה 40,000 שקל.
גבריאל קלינג: אין 40,000 שקל.
גבריאל קלינג: לא בפוליסה שהלשכה מציעה לחבריה.
מאור שטיינמן: מי שמתעסק במקרקעין, זו ההשתתפות העצמית.
אורי מקלב: אם יש הגבלה שלא יהיה יותר מ-200,000 שקל, יש בזה סבירות.
דוד רותם: רבותי, לא אכפת לי.
דוד רותם: קודם כול, בפוליסה אפשר לעשות מה שרוצים, כי זו פוליסה חדשה.
דוד רותם: אפשר להכתיב את התנאים.
אסי קליין: זה נכון.
אסי קליין: השאלה אם יהיה מוצר כזה.
פיני שחר: אפשר לעשות מה שרוצים, בזה אנחנו מסכימים אתך.
דוד רותם: בניגוד לעמדת הלשכה, אני בעד שיבואו הרבה עורכי-דין זרים, אבל מי שרוצה לבוא, שיעמוד בתנאים.
דוד רותם: עורך-דין ישראלי שנולד בארץ, למד בארץ, עשה שירות צבאי או שירות לאומי, עושה מילואים, משלם מס-הכנסה – הכול בארץ, כשתובעים אותו, לוקחים לו את הבית והוא משלם רק את המשכנתה.
דוד רותם: פה בא לי עורך-דין זר מחוץ-לארץ, הוא בדרך כלל עורך-דין גדול ועשיר וכו', אחר-כך האזרח הישראלי המסכן שהשתמש בו ירוץ אחריו, אז צריך לסגור את זה.
דוד רותם: הוא לא רוצה, שלא יבוא.
פיני שחר: אפשר להגביל עוד יותר את סכום ההשתתפות העצמית, אבל בסופו של דבר צריך לזכו,.
פיני שחר: נכון שאנחנו כותבים פה איזה מוצר מאפס, אבל עדיין המוצר הזה צריך לעמוד בכללים הסטנדרטיים של הביטוח.
דוד רותם: אבל את סכום ההשתתפות העצמית, שיעשה אותו 200,000, 300,000, 400,000, לא מעניין אותי – את הסכום הזה הוא יפקיד בבנק לפי תנאי פיקדון.
דוד רותם: מה אתה עושה לי לא?
פיני שחר: נוריד את סכום ההשתתפות העצמית.
דוד רותם: גם אם תוריד אותו, לכמה תוריד?
פיני שחר: 20,000.
דוד רותם: שיפקיד 20,000.
פיני שחר: הוא יעשה גם ביטוח וגם פיקדון?
דוד רותם: מה אתה רוצה שיקרה?
דוד רותם: אתה אומר לי שאם אני תובע אותו על 20,000 שקל, הוא צריך לשלם את זה.
דוד רותם: אין לו בארץ שום רכוש, הוא עזב את הארץ.
דוד רותם: אני ארוץ אחריו?
דוד רותם: שלא יבואו עורכי-דין זרים ארצה, אני כבר אומר לכם.
פיני שחר: זה מה שיקרה בסוף.
דוד רותם: אני לא אפקיר את האזרחים הישראלים שמקבלים את השירות הזה.
דוד רותם: יש לי מספיק עורכי-דין טובים בארץ גם ככה.
גבריאל קלינג: כל הנושא של השתתפות עצמית זה כדי להוזיל את הפרמיה, דהיינו, אם תבוטל ההשתתפות העצמית, זה ייקר במידה מסוימת את הפרמיה, אבל אי-אפשר לבוא ולומר שלא יבואו ולא יבטחו.
דוד רותם: השאלה אם יש פוליסות - - -
גבריאל קלינג: יש, בהחלט יש.
גבריאל קלינג: שוק ביטוח החובה לפי פקודת ביטוח רכב מנועי.
פיני שחר: גם שם, דרך אגב, יש אופציה של השתתפות עצמית.
גבריאל קלינג: זעומה.
גבריאל קלינג: הסכום בטל בששים.
פיני שחר: 25,000 שקל ושבעה ימי עבודה.
ברוך בבצ'יק: אני מקווה שזה בסדר לדבר אנגלית.
ברוך בבצ'יק: אני עורך דין זר, עובד בישראל בארבע השנים האחרונות.
ברוך בבצ'יק: אני מנהל את משרד עורכי הדין הניו-יורקי שלי מרחוק.
ברוך בבצ'יק: שרתתי פה בצבא, שרתתי במילואים שנים רבות, למרות שאני לא מדבר עברית.
ברוך בבצ'יק: שהיתי 24 ימים בבופור בלי מקלחת, כי לא היו מספיק מים.
ברוך בבצ'יק: אני נמצא פה ארבע שנים, אני לא יכול לייצג לקוחות ישראלים בגלל חוסר הצדק הגדול, אני חושב, שנגרם על-ידי מדיניות לשכת עורכי הדין.
ברוך בבצ'יק: אני מאוד מודה לוועדה על כך שמחוקקת את החקיקה החדשה שתתקן את חוסר הצדק הזה.
ברוך בבצ'יק: הבנתי אולי 30% ממה שנאמר פה, אבל אני חושב - - -
דוד רותם: אני רוצה שתדע שהחוק החדש אינו מתייחס לאנשים כמוך.
ברוך בבצ'יק: חשבתי שכן.
אלעזר שטרן: הוא לא נועד לעסוק באנשים כמוך.
דוד רותם: כמה שנים אתה פה?
ברוך בבצ'יק: עליתי בשנת 1994.
ברוך בבצ'יק: אני לא חבר בלשכת עורכי הדין הישראלית, אני לא רוצה להיות חבר בלשכת עורכי הדין הישראלית.
דוד רותם: אתה לגמרי צודק, גם אני לא חבר בלשכה הישראלית.
ברוך בבצ'יק: אמרו לי לפני שנים רבות שאני לא יכול להיות חבר בלשכה הישראלית בגלל כמה תנאים מגוחכים.
ברוך בבצ'יק: אבל אני חושב שזה לא הוגן.
ברוך בבצ'יק: לו הייתי יושב במשרדי בניו-יורק לא הייתה לי בעיה לייצג לקוחות ישראלים, אבל בגלל העובדה שאני נמצא פה פיזית אני לא יכול וחשבתי שהתיקון לחוק מתקן את העיוות הזה.
ברוך בבצ'יק: דבר אחד ששמעתי, שאני חושב שהוא לא הוגן, זה לסווג כל מיני סוגים של עורכי דין לקבוצה אחת.
ברוך בבצ'יק: יש הבדל גדול בין משרד עורכי דין ששולח לכאן נציג שינסה להגן על לקוח לבין מישהו כמוני.
ברוך בבצ'יק: הקמתי ואני נשיא של ארגון של כמה מאות עורכי דין כמוני, שרבים מהם גרים ברמת בית-שמש, היכן שאני מתגורר, שרוצים שיהיה להם חופש עיסוק ושיוכלו לייצג לקוחות ישראלים.
דוד רותם: לא יהיה לך חופש עיסוק כי מותר לך לייצג ישראלים רק בנושאים שקשורים בחוק זר.
ברוך בבצ'יק: זה כל מה שאנחנו רוצים.
דוד רותם: אתה לא יכול לגשת לטאבו, למשל.
ברוך בבצ'יק: זה כל מה שאנחנו רוצים, אבל עד החקיקה הזאת לא יכולנו לעשות אפילו את זה.
ברוך בבצ'יק: אני אומר שאני חושב שזה לא הוגן שהוועדה תאכוף תנאים על עורכי דין בודדים שהם באותה רמה שמחילים על מגה משרדי עורכי דין.
ברוך בבצ'יק: לעניות דעתי צריכים להיות שני סיווגים: צריכים להיות תנאים למשרדי עורכי דין זרים שמגיעים לפה, שהם משרדים גדולים; וצריכים להיות תנאים אחרים לאנשים כמוני, שחיים פה.
ברוך בבצ'יק: אני לא צריך להיות במצב פחות טוב מעורך דין ישראלי.
דוד רותם: אתה צודק לחלוטין.
דוד רותם: אבל הנקודה היא שהחוק הזה לא נועד לאנשים כמוך, הוא רק לעורכי דין זרים, שנמצאים בדרך כלל בחו"ל.
ברוך בבצ'יק: אז לא יאכפו את הדרישות האלה על עורכי דין זרים שממוקמים פה?
דוד רותם: זה לא ייאכף, כי החוק לא חל עליך.
עמי ברקוביץ: אבל אז זה אומר שהוא בעצם לא יכול להירשם.
דוד רותם: הוא לא יכול להירשם.
דוד רותם: אדוני, לא תוכל להירשם.
ברוך בבצ'יק: למה לא אוכל להירשם?
דוד רותם: זה צריך להיות שמרכז - - -
אסי קליין: זה למשרד עורכי דין.
דוד רותם: רבותי, מה ההבדל?
אסי קליין: משרד עורכי-דין, שמרכז פעילותו - - -
ברוך בבצ'יק: אם תסתכלו על ההגדרה בסעיף 98א, זה כולל אנשים כמוני בצורה ברורה.
אסי קליין: "הוא שימש עורך-דין מחוץ לישראל במשך חמש שנים לפחות בתקופה הסמוכה לבקשת הרישום.
אסי קליין: " אז במקרה הספציפי הזה זה לא יכול להיות.
אסי קליין: הוא לא יכול להירשם במרשם.
דוד רותם: הוא יגיד שכן, משום שהוא יגיד שהוא עובד בחוץ-לארץ.
אלעזר שטרן: הוא עובד בחוץ-לארץ.
ברוך בבצ'יק: אני עובד רק מחוץ לישראל.
אסי קליין: האמת זה נכון, הוא לא חייב לשהות מחוץ לישראל, כדי - - -
אלעזר שטרן: הוא לא חייב לשהות.
אלעזר שטרן: זה לא עניין גיאוגרפי, זו עבודה.
עמי ברקוביץ: אבל זה כבר דיון פרטני.
ברוך בבצ'יק: לא, זה חשוב מאוד.
ברוך בבצ'יק: יש מאות לקוחות שאני מייצג, שבשבילם זה מאוד חשוב.
ברוך בבצ'יק: חשבתי שהחוק הזה בא לתקן את העיוות הזה.
דוד רותם: אבל אנחנו לא עוסקים עכשיו בחוק.
דוד רותם: אנחנו עוסקים בתקנות, איך החוק יעבוד.
ברוך בבצ'יק: אוקיי, אבל החברים הנכבדים של לשכת עורכי הדין פונים אליי ואומרים לי שאני לא יכול לעסוק פה בחוק כי אני לא חבר בלשכה הישראלית.
ברוך בבצ'יק: אני חושב שזה משהו שהוועדה הזאת צריכה לקחת בחשבון לפני - - -
דוד רותם: אבל לא עכשיו.
דוד רותם: אני לא עוסק עכשיו בחוק, החוק כבר עבר, אלא אם כן מישהו - - -
ברוך בבצ'יק: אוקיי.
ברוך בבצ'יק: אנחנו מוכנים לפנות ל-30 מדינות בארצות-הברית, שמציבות תנאים לישראלים שחיים באותן מדינות, שלא ייתנו לישראלים לעבוד שם.
דוד רותם: זו רעיון טוב מאוד.
דוד רותם: אתה צריך לשלול מכל עורכי הדין הישראלים את הרישיון לעבוד בארצות-הברית.
ברוך בבצ'יק: נעשה את זה.
דוד רותם: עשו את זה, זה רעיון טוב מאוד.
ברוך בבצ'יק: לשכת עורכי הדין – ABA – עומדת מאחורינו, ויש מספר גדול של אנשים מאחורינו.
דוד רותם: זה רעיון טוב מאוד.
דוד רותם: אני לא חושב שעורכי דין ישראלים צריכים לעבוד בארצות-הברית.
עמי ברקוביץ: הלשכה היא הרגולטור שמוסמך לפרש את החוק, אבל גם הקביעות שלנו - - -
דוד רותם: אוקיי, בואו נמשיך.
אסי קליין: הוראות לעניין ערבות - סעיף 2 "ערבות בנקאית שעורך דין זר נותן כבטוחה לפי סעיף 98ו(א)(4)(א)(1) לחוק תוצג ללשכה כשהיא ערוכה לפי הנוסח שבתוספת הראשונה ויתקיימו בה כל אלה: (1) היא תינתן בידי תאגיד בנקאי או מבטח; (2) היא תהיה בסכום שלא יפחת משני מיליון שקלים חדשים; (3) היא תהיה בלתי מותנית ובלתי ניתנת" – כאן אנחנו מציעים להוסיף להבהרה מבחינת הנוסח "לביטול" – "לביטול, שעבוד או עיקול.
אלעזר שטרן: להעברה.
אסי קליין: "להעברה, לביטול, לשעבוד או עיקול".
אסי קליין: "(4) היא תהיה לטובת הלשכה ותוחזק על-ידי הלשכה בנאמנות עבור נפגעים.
רן ונגרקו: הערבות הבנקאית - - -
אסי קליין: לעניין הערבות הבנקאית עברנו את הנסחות של משרד המשפטים, ולעמדתם ערבות בנקאית מכילה גם ערבות מחברת ביטוח.
אסי קליין: אנחנו יכולים להחזיר לנסחית, ושהיא תכריע.
אסי קליין: אין לנו התנגדות לכשעצמה לכתוב "אוטונומית", כי זו הכוונה, אבל זו פשוט היתה הכרעה של הנסחית של משרד המשפטים.
אסי קליין: גם אנחנו העלינו את הטענה שאמרתם.
רן ונגרקו: תאמרו לה שהמבטחים אומנם קיבלו את כל קופות הגמל שלנו, אבל הם לא בנקים.
אסי קליין: שוב, אין לנו שום התנגדות לקבל את ההערה, אני מוכנה לבדוק את זה עם הנסחית.
אסי קליין: שר האוצר לא יכול לחתום על צו בלי שנסחית משרד המשפטית מאשרת לו את הנוסח.
אסי קליין: נעביר את ההערה.
אסי קליין: קיבלנו אותה ונעביר אותה הלאה.
דוד רותם: כתוב "בתוספת הפרשי הצמדה".
דוד רותם: מה זה "הפרשי הצמדה"?
דוד רותם: למדד, לדולר?
דוד רותם: למה הפרשי הצמדה?
אסי קליין: רציתי להוסיף עוד משהו לעניין פסקה (1) שקובעת "היא תינתן בידי תאגיד בנקאי או מבטח", הלשכה המשפטית העירה לנו הערה אם אפשר להכניס גם בנקאי זר.
עמי ברקוביץ: זה בדיוק הפוך ממה שדיברנו קודם.
דוד רותם: אני לא רוצה, לא בנקאי זר ולא מבטח זר.
אסי קליין: התבקשנו לבדוק.
דוד רותם: אני לא רוצה אחר-כך לממש את פסקי הדין וללכת לחפש אותם בחוץ-לארץ.
אסי קליין: זו היתה גם העמדה שלנו.
דוד רותם: העניין שלי זה סעיף 4.
אסי קליין: סעיף 4 או פסקה (4)?
דוד רותם: הלשכה.
דוד רותם: אני רוצה הודעה מהלשכה שהיא מוכנה לקבל על עצמה את האחריות להיות הנאמן.
יעל גויסקי-אבס: אני אחזור אליך עם זה.
דוד רותם: אני יכול לכתוב מה שאני רוצה, השאלה רק אם הלשכה מוכנה להיות נאמן.
יעל גויסקי-אבס: לדיון הבא נבוא עם תשובה.
מאור שטיינמן: למה לדיון הבא?
דוד רותם: אני לא מאשר את זה ממילא, אתם צריכים ללכת לעשות שיעורי בית.
אסי קליין: לעניין הביטוח, הדברים שהעלית אלה בעיות שכבר בחנו קודם, ואנחנו לא בטוחים שנרצה לשקול את זה בשנית.
דוד רותם: אתם לא תרצו לשקול את זה שוב?
אסי קליין: ייתכן שהחלופה תהיה להוריד את העניין של ביטוח עורך-דין זר - -
אסי קליין: - - מכיוון שאין להם מסמך(?
אסי קליין: ) בחלופה ולא ניתן להשוות את התנאים שלהם במדויק.
דוד רותם: אם תגידו לי שאתם לא רוצים לשקול, אתם לא תשקלו.
דוד רותם: אם תגידו לי שאתם רוצים להשאיר את זה כמות שהוא, אני לא אאשר את הצו.
אסי קליין: נוריד את המבטח זר.
אסי קליין: מה שמשמש לעניין ביטוח זה יהיה רק ממבטח בארץ.
אסי קליין: כשאני אקרא, אני אקרא מתוקן.
אסי קליין: נעבור לסעיף 3?
דוד רותם: יעל גויסקי, אני צריך לקבל תשובה מהלשכה.
אסי קליין: יצוין שהלשכה הסכימה לכך.
דוד רותם: אני רוצה לדעת האם הלשכה הסכימה.
דוד רותם: הלשכה לדעתי לא מבינה מה כתוב פה, כי הם עורכי-דין, הם צריכים גם להבין קריאה של צו...
אסי קליין: על-פי הצו לא צריך הסכמה של לשכת עורכי-הדין.
דוד רותם: יש בעיה נורא פשוטה.
דוד רותם: אם אני צריך להחזיק בנאמנות, הנאמן צריך להסכים.
דוד רותם: על-פי חוק הנאמנות, אין נאמנות שהיא לא בהסכמה.
דוד רותם: אחר-כך מה שיקרה שהערבות תשכב בלשכה, ואף אחד לא יטפל בה.
דוד רותם: מישהו צריך לדאוג להאריך אותה מפעם לפעם.
רן ונגרקו: שאלה לגבי הפיקדון.
דוד רותם: עוד לא הגענו לפיקדון.
רן ונגרקו: לגבי הכרעה אם זה כן ניירות ערך או לא.
דוד רותם: לא יהיה ניירות ערך.
אסי קליין: הסכמנו להוריד את זה, לכן ההגדרה: "פיקדון" - פיקדון כספי שמופקד בתאגיד בנקאי" בלי החלופה.
דוד רותם: אתם דואגים גם לעורכי-הדין הזרים?
אסי קליין: באיזה אופן?
דוד רותם: אני שואל אם אתם דואגים להם.
דוד רותם: אני שם 2 מיליון שקל בבנק.
דוד רותם: הם קונים עם זה משהו?
דוד רותם: הם משאירים את זה בעובר ושב?
דוד רותם: הם משלמים לי ריבית של 1.5%?
אסי קליין: חשבנו בחשבון נפרד.
דוד רותם: בחשבון נפרד שמה עושים אתו?
דוד רותם: האם הם צריכים להשקיע את זה באג"ח?
דוד רותם: לפי החוק עורך-דין שמחזיק פיקדון, יש הוראות במה הוא צריך להשקיע אותו.
עמי ברקוביץ: גם לפי חוק הנאמנות יש הוראות.
דוד רותם: יש לי אליכם הצעה, כשהייתי עורך-דין וקיבלתי מקליינט פיקדון, הוא כל חודש שילם כסף על כך שאני מחזיק את זה.
דוד רותם: לשכת עורכי-הדין תחזיק ותשקיע לכם כספים של עורכי-דין זרים בחינם, ואתם אומרים לי שלא צריך לקבל את ההסכמה שלהם?
דוד רותם: הם יעשו את זה?
עמי ברקוביץ: לשכת עורכי הדין מקבלת אגרות.
עמי ברקוביץ: תהיה הסכמה, היא תקבל אגרות.
יעל גויסקי-אבס: אין הסכמה לאגרות.
דוד רותם: אין הסכמה לאגרות.
עמי ברקוביץ: בקונספט יוטלו כאן אגרות, וזה חלק מהסיכום עם הלשכה המרכזית.
דוד רותם: הרי כל החבילה הזאת, צריך לאשר אותה ביחד.
דוד רותם: אם אני אאשר את זה ואני לא אאשר את כל יתר התנאים, אנחנו בברוך גדול.
דוד רותם: אני בטוח, כי אז הלשכה תגיד לכם: אין בעיה, רבותי, כמה אתם רוצים שנקבל אגרות?
דוד רותם: 100 שקל?
דוד רותם: קיבלנו, אנחנו לא רוצים להיות נאמנים.
דוד רותם: תכריח אותם?
עמי ברקוביץ: הדין מכריח אותם.
דוד רותם: הדין לא מכריח אותם, כי הדין אומר: אדוני היקר, תהיה נאמן, ואני לא פועל.
גבריאל קלינג: אם יורשה לי, האגרות נמצאות במשא-ומתן והאגרות ייקבעו לא על-ידי הלשכה, אלא בתיאום עם משרד האוצר ומשרד המשפטים, כך שמבחינה זאת לא הייתי אומר שיש חשש.
גבריאל קלינג: הלשכה לא תבקש איזה סכומים - - -
דוד רותם: כשאני רואה כמה הלשכה לוקחת מעורכי-הדין הישראלים, אני כבר לא מאמין לשום דבר באגרות.
גבריאל קלינג: אני מציע שאדוני יראה מה לשכת רואי חשבון הוולונטרית לוקחת מרואי החשבון.
עמי ברקוביץ: היא וולונטרית.
דוד רותם: אני מציע שזה יהיה אותו דבר גם בעורכי-הדין.
גבריאל קלינג: הם לוקחים יותר.
דוד רותם: אני בעד שגם לשכת עורכי-הדין תהיה וולונטרית ושהבחינות והרישום יעברו למשרד המשפטים.
דוד רותם: ברגע זה אני עושה אתך מזל וברכה.
גבריאל קלינג: דעתי נגד זה, אבל זה לא רלוונטי.
דוד רותם: אני יודע שדעתך נגד.
גבריאל קלינג: אני רק אומר שגוף וולונטרי כמו לשכת רואי החשבון גובה מחבריו יותר.
דוד רותם: בוודאי, אבל לא חייב – אני לא משלם ואני לא חבר בגוף הוולונטרי.
דוד רותם: כאן אני חייב להיות.
גבריאל קלינג: לרוב רואי החשבון אין ברירה מבחינות מקצועיות אלא להיות חברים, והם חברים, עובדה היא.
גבריאל קלינג: אותו דבר אגודת המהנדסים.
גבריאל קלינג: בשום גוף לא חייבים להיות וכולם גובים יותר כסף מאשר הלשכה.
דוד רותם: חוץ מאשר לשכת עורכי-הדין.
גבריאל קלינג: נכון, אבל הלשכה גובה פחות.
דוד רותם: אבל בלשכה אני חייב להיות.
דוד רותם: טעות היסטורית, אני מסכים אתך.
גבריאל קלינג: אני לא חושב כך.
גבריאל קלינג: אני חושב שזה הישג אדיר של הכנסת, שלא היה בה רוב לעורכי-הדין, בשנות ה-60.
דוד רותם: עוד מעט אנחנו מבטלים את זה, יש כבר שתי הצעות חוק.
אלעזר שטרן: להשאיר את הנושא של הלשכה כנאמן?
דוד רותם: הלשכה צריכה לתת לי תשובה.
אסי קליין: אמרנו שנחכה עד שהם יחזירו תשובה, ובינתיים נמשיך.
גבריאל קלינג: למה?
דוד רותם: לנאמנות.
דוד רותם: אתם לא התנגדתם, אני רוצה הסכמה ברורה, כי אתם הולכים להיות נאמנים וזה מטיל עליכם חובות, אתם תצטרכו להשקיע את הכסף.
דוד רותם: אני מדבר על פיקדון, לא רק על - - -
גבריאל קלינג: אדוני מתכוון לסיים את הדיון היום?
דוד רותם: הם צריכים לתת לי תשובות ואתם צריכים לתת לי תשובות.
דוד רותם: יש לנו עוד תאריך.
אסי קליין: יש ב-12 לחודש.
גבריאל קלינג: בשבוע הבא אנחנו ניתן תשובה.
יובל וולמן: אדוני היושב-ראש, לעניין היחס בין הסעיף - - -
דוד רותם: מי אדוני בבקשה?
יובל וולמן: יועץ שר האוצר.
יובל וולמן: אני רוצה להפנות את תשומת לב יועציך לשאלה קטנה בסעיף קטן (4) בסעיף 2.
יובל וולמן: כשדיברנו על הלשכה כנאמן, והערת על כך שזה דורש את ההסכמה על-פי דיני הנאמנות, יכול להיות שהסעיף הספציפי הזה גובר על דיני הנאמנות, כי הוא ספציפי והוא דין שמגדיר.
דוד רותם: אני לא בטוח שצו יכול לגבור על חוק.
יובל וולמן: צו שנובע מכוח חוק.
דוד רותם: זה צו.
דוד רותם: חוץ מזה, נניח שזה גובר.
דוד רותם: אתה מבין, לחייב מישהו להיות נאמן, גם אם זה כתוב בצו, אני לא רוצה.
יובל וולמן: זו נאמנות שהיא חלק ממכלול כולל של הסכמה, של הסדרה חקיקתית שמדברת על האחריות של לשכת עורכי-הדין כלפי אותם עורכי-דין זרים.
יובל וולמן: זה מרכיב ספציפי.
דוד רותם: אתה טועה, כי אני לא מחפש את הנאמנות כלפי עורכי-הדין הזרים, אני רוצה את הנאמנות כלפי - - -
יובל וולמן: היא מכוונת כלפי הלקוחות של עורכי-הדין הזרים.
אסי קליין: במקביל, משרד המשפטים יצאו לברר את זה, ונוכל בינתיים להמשיך לעניין ביטוח.
אסי קליין: ביטוח - סעיף 3 "3.
אסי קליין: בביטוח שעורך דין זר עורך כבטוחה לפי סעיף 98ו(א)(4)(א)(2) לחוק, יתקיימו כל אלה: (1) הביטוח ייעשה אצל מבטח" – הורדנו את החלופה של מבטח זר – "באופן שיכסה תביעות בשל אירועים שאירעו בתקופת הביטוח על-פי הפוליסה גם אם הוגשו לפחו בתוך שנה מתום תקופת הביטוח כאמור.
גבריאל קלינג: בביטוח הישראלי מקובל שעורכי-דין, יש להם מה שנקרא "run off", זאת אומרת, מכיוון שתקופת ההתיישנות היא שבע שנים, השנה שיש כאן איננה מספיקה, ולכן יש ביטוח למשך שבע שנים, על אחת כמה וכמה כשמדובר בעורך-דין זר.
גבריאל קלינג: צריך לדאוג שיהיה ביטוח לשבע שנים, כל תקופת ההתיישנות.
אלעזר שטרן: מעבר לזה הייתי רוצה להוסיף על ההערה של ד"ר קלינג שהעובדה שהצו מנוסח בצורה "מתום תקופת הביטוח", זה אומר שמדובר בביטוח על בסיס של תביעות ולא בביטוח על בסיס של מקרה - - -
גבריאל קלינג: זה מה שמקובל.
אלעזר שטרן: נכון, רק שהמשמעות היא, אל"ף, מה שד"ר קלינג אמר, וההערה נוספת היא שזה יוצר חוסר שוויוניות מסוימת בין הנפגעים השונים.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, יש פה אלמנט מאוד שרירותי – מתי נפגעתי לעומת הזמן שעורך-הדין הזר עזב את הארץ.
אלעזר שטרן: אם נפגעתי שלוש שנים לפני שהוא עזב, יש לי שלוש שנים פלוס שנה נוספת לתבוע אותו, ואם נפגעתי חצי שנה לפני שהוא עזב, יש לי חצי שנה פלוס עוד שנה.
אלעזר שטרן: נוצר פה אלמנט שרירותי לחלוטין ולא מוצדק של שוני בין הנפגעים השונים.
דוד רותם: למה שהתביעה תהיה בתוך שנה מתום תקופת הביטוח?
דוד רותם: אני גיליתי את הנזק שנגרם לי רק אחרי ארבע שנים.
מאור שטיינמן: אפשר לקנות תקופת גילוי נוספת, זה מה שנהוג בפוליסות בארץ, העניין הוא שלרוב קונים את זה בתום תקופת הביטוח.
דוד רותם: אני רוצה פוליסת ביטוח.
דוד רותם: האיש בא לכאן, שהפוליסה תהיה עם תקופת התיישנות של שבע שנים, כמו בחוק הישראלי.
מאור שטיינמן: הפוליסות שנמכרות אלה פוליסות על בסיס תביעה ולא על בסיס אירוע.
מאור שטיינמן: זאת אומרת, האירוע יכול לקרות במועד מסוים והתביעה תוגש במועד מאוחר יותר, ולכן היא לא תכוסה.
דוד רותם: אני חייב להגיש אותה בתוך שנה מתום תקופת הביטוח.
פיני שחר: אני אחדד את מה שמאור שטיינמן אמר עכשיו.
פיני שחר: אם צמצמנו את המבטחים רק למבטחים ישראלים, בארץ אין פוליסות של אחריות מקצועית על בסיס אירוע.
פיני שחר: אנחנו לא מכירים.
פיני שחר: אנחנו, שמאשרים מוצרי מדף כאלה, לא מכירים את זה.
דוד רותם: תרשום לך כבר עכשיו מספר טלפון, 02-6248877.
דוד רותם: זה משרד עורכי דין, תבקש את עורך-הדין דגני, תבקש ממנו שישלח לך את פוליסת הביטוח שלו.
פיני שחר: גם ביום חמישי ביררנו עם גורמים בשוק שאמרו לנו שאין פוליסות כאלה על בסיס אירוע.
פיני שחר: יכול להיות שיש פירמה של עורכי-דין שהצליחה להשיג פוליסה על בסיס אירוע.
דוד רותם: יותר מזה, יש פוליסות בארץ שאם התביעה הוגשה בתקופת הביטוח, גם אם היא על אירוע שאירע קודם, זה מכיל אותה.
מאור שטיינמן: זה פועל על בסיס תביעה.
דוד רותם: זה לא משנה מתי האירוע קרה.
עמי ברקוביץ: זו הפוליסה הזאת.
דוד רותם: רבותי, שבע שנים אחרי תקופת הביטוח אתה עדיין יכול לתבוע, גם אם עברתי מחברה לחברה.
דוד רותם: תקופת ההתיישנות בארץ היא לא שנה.
דוד רותם: אומנם משרד המשפטים רוצה להוריד אותה לארבע שנים, בינתיים זה נדחה.
פיני שחר: הפוליסה שתיארת עדיין היא פוליסה על בסיס תביעה עם תקופה רטרואקטיבית אחורה.
דוד רותם: נכון, ועם תקופה קדימה.
פיני שחר: לא, אין תקופה קדימה.
דוד רותם: אתה יכול לתבוע עד שבע שנים מתום הפוליסה.
פיני שחר: לא, זו לא פוליסה על בסיס תביעה.
פיני שחר: מה שאתה מתאר זו פוליסה על בסיס אירוע.
פיני שחר: גם המכרז שמוציאה לשכת עורכי-הדין הוא לא על פוליסה על בסיס אירוע, כי זה לא קיים בארץ, אולי בצורה מאוד בודדת.
פיני שחר: בפוליסה על בסיס תביעה אפשר לקנות תקופה רטרואקטיבית אחורה.
פיני שחר: השאלה היא כשעורך-דין מגיע עכשיו לארץ, למה הוא צריך לקנות תקופה רטרואקטיבית.
פיני שחר: הוא בכלל לא היה פה בארץ.
דוד רותם: לא ביקשתי שיקנה רטרואקטיבית.
דוד רותם: אני רוצה שיקנה פוליסה על בסיס אירוע, אבל אני רוצה שהפוליסה הזאת תהיה בתוקף, ושבע שנים מיום שהוא עזב את הארץ.
פיני שחר: זה לא משנה.
פיני שחר: פוליסה על בסיס אירוע זה אומר שעכשיו זה אפילו מעבר לתקופת ההתיישנות, זה לא משנה מתי הוא עזב את הארץ.
פיני שחר: זה ביחס לאירוע.
פיני שחר: מתי האירוע קרה, לא התביעה.
דוד רותם: מתי קרה האירוע.
דוד רותם: שים לב שכתוב פה "גם אם הוגשו לפחות בתוך שנה מתום תקופת הביטוח כאמור".
פיני שחר: בפוליסה על בסיס אירוע זה לא משנה מתי אני מגיש את התביעה, משנה מתי היה האירוע.
דוד רותם: אני רוצה שאת הסעיף שאומר פה "גם אם הוגשו לפחות בתוך שנה מתום תקופת הביטוח כאמור" תורידו.
פיני שחר: אין פוליסות כאלה.
דוד רותם: אתה אומר לי שזה הולך על בסיס אירוע.