GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: בסיס האירוע היה בתוך תקופת הביטוח, אתה רוצה שאני גם אבטח וגם אתבע בתוך תקופת הביטוח.
דוד רותם: אין דבר כזה, רבותי, אז תבטלו גם את הנושא של הביטוח, לא יהיה גם ביטוח, הם כולם יביאו כסף לבנק.
פיני שחר: אפשר לקבוע שכולם יביאו כסף לבנק.
פיני שחר: יש שני סוגים של פוליסות בחבויות: פוליסה על בסיס אירוע ופוליסה על בסיס תביעה.
פיני שחר: פוליסה על בסיס אירוע, מה שזה אומר, שלא משנה מתי היתה התביעה בבית משפט, זה משנה מתי היה האירוע שבגינו נגרם אותו נזק.
פיני שחר: וגם אם התביעה, כמו לדוגמה ברכב חובה, היא בעוד 20 שנה, אם האירוע היה בתוך תקופת הביטוח עדיין יש כיסוי ביטוחי.
דוד רותם: יש פוליסות על בסיס אירוע?
פיני שחר: לא באחריות מקצועית.
גבריאל קלינג: 3(1) אומר "הביטוח ייעשה אצל מבטח - - - באופן שיכסה תביעות בשל אירועים שאירעו בתקופת הביטוח" ולא בשל תביעות.
אלעזר שטרן: יש סתירה פנימית בניסוח בין הרישה לסיפה.
גבריאל קלינג: לא, יש שני נושאים.
גבריאל קלינג: הביטוח מכסה אירועים שאירעו בתקופת הביטוח ולא תביעות שהוגשו בתקופת הביטוח.
גבריאל קלינג: על-פי פוליסות שמקובלות בארץ, הביטוח מכסה את התביעות שמוגשות.
גבריאל קלינג: פשוט כאן כתוב ההיפך ממה שאתה אומר.
אלעזר שטרן: הוועדה החליטה לגבי תקופת הביטוח, סוג הביטוח, הביטוח על בסיס מקרה, ביטוח על בסיס תקופה?
דוד רותם: הביטוח יהיה על-פי מקרה, אבל תקופת ההתיישנות לא תהיה פחות משבע שנים.
אלעזר שטרן: יש פה בעיה עם החוק, כי חוק חוזה הביטוח קובע בסעיף 31 שההתיישנות היא של שלוש שנים, כמדומני.
אסי קליין: לא הבנתי מה אדוני מציע.
אסי קליין: תביעה על בסיס אירוע – לאיזו תקופה?
דוד רותם: אומרים לי עכשיו שאני לא יכול לעשות את זה יותר מאשר בחוק חוזה ביטוח, אז זה יהיה כמו בחוק חוזה ביטוח.
מאור שטיינמן: בתביעות צד שלישי זה לא מתיישן כל עוד לא התיישנה תביעת הצד השלישי, אז זה בכלל לא בעיה.
מאור שטיינמן: הבעיה שלא ימצאו פוליסה כזאת היום.
מאור שטיינמן: זו הפוליסה שיש בארץ, וגם הלשכה מכירה.
אסי קליין: אין בעיה עם ההתיישנות, הבעיה היא בתקופה.
אסי קליין: אפשר לדרוש ממנו לחדש את זה בכל פעם בהתאם לפעולה שלו.
אסי קליין: אם זה על בסיס אירוע, זה מתחדש כל שנה, כמו ביטוח רכב.
אסי קליין: הוא יעשה את זה בכל שנה, ובכל פעם שהוא ממשיך לפעול, הוא ימשיך להציג את זה ללשכה.
דוד רותם: ביטוח רכב את צריכה לשלם כדי שהוא יחול.
דוד רותם: אם הוא מפסיק לשלם - - -
אסי קליין: גם פה הוא יצטרך בכל שנה לעשות - - -
דוד רותם: צריך יהיה לכתוב שהפוליסה הזאת צריכה להיות כל עוד הוא עובד בארץ.
פיני שחר: כתוב.
פיני שחר: אין פוליסות על בסיס אירוע.
דוד רותם: אם אין פוליסות על בסיס אירוע, לא יהיו פוליסות ביטוח.
אסי קליין: המחוקק רצה לאפשר את שלושת הביטוחים.
דוד רותם: המחוקק רצה, אבל המחוקק ידע בדיוק למה הוא מתכוון, והוא אמר את זה גם כשהוא חוקק את החוק.
דוד רותם: לא יהיה מצב שעורך-הדין הזר רק כדי לבוא לכאן – אם אני רוצה לפתוח את השוק ואני רוצה תחרות וכל הסיפורים האלה – לא יהיה במצב זהה לעורך-דין ישראלי.
אסי קליין: גם לעורך-דין ישראלי אין על בסיס אירוע.
דוד רותם: עורך-דין ישראלי נמצא פה, אני יכול לתבוע אותו.
אסי קליין: אתה בעצם אומר שאתה רוצה להשוות את מצבו לעורך-דין ישראלי, ואתה מטיל עליו חובה שהיא לא חלה לגבי עורך-דין ישראלי, ולא בכדי, כי אין מוצר כזה.
דוד רותם: שיחזיק פה בית.
אסי קליין: בעצם אתה לא רוצה לאפשר לו את חלופת הביטוח.
עמי ברקוביץ: אני מניח שלא כל עורך-דין ישראלי מחזיק בית.
דוד רותם: תאמין לי שכן, גם משכנתה.
עמי ברקוביץ: המשמעות היא של חסימת המסלול הזה.
עמי ברקוביץ: זה אומר שמי שיוכל לעבוד כאן זה מי שיש לו אפשרות לשים 2 מיליון שקל בצד, שזאת דרישה קשה מאוד.
דוד רותם: אין לי שום בעיה שיביא לי פוליסה שהיא זהה לפוליסה של עורך-דין ישראלי, אבל היא צריכה להיות זהה בכול.
דוד רותם: דהיינו, מכיוון שאותו אני יכול לתבוע, כל זמן שאני יכול לתבוע אותו, מצידי שהביטוח שלו יהיה כזה שכל זמן שאני תובע אותו יש לו ביטוח.
אסי קליין: אנחנו לא מאפשרים לו ככל הנראה את החלופה.
דוד רותם: אני מבטיח לך שמי שירצה, ימצא את זה.
אסי קליין: הורדנו את המבטח זר, השארנו מבטח בארץ, ולמבטחים בארץ ככל הידוע לנו, לגורמים המקצועיים באגף שוק ההון, אין פוליסה כזאת.
דוד רותם: נמצא להם.
אסי קליין: "(2) סכום הביטוח בפוליסת הביטוח לא יפחת משני מיליון שקלים חדשים, למקרה ביטוח; (3) על פוליסת הביטוח, על כל תנאיה, יחול הדין הישראלי, ותביעות על פי פוליסה זו יוגשו ויתבררו בפני בית משפט או בורר בישראל בלבד; (4) תנאי פוליסת הביטוח יכללו כתובת בישראל להמצאת מסמכים למבטח.
אסי קליין: " – ספק אם צריך את סעיף קטן (4) ברגע שהורדנו מבטח זר – "(5) סכום ההשתתפות העצמית למקרה ביטוח על פי תנאי פוליסת הביטוח לא יעלה על מאתיים אלף שקלים חדשים; (6) הפוליסה תהיה משועבדת לטובת הלשכה בנאמנות עבור נפגעים.
דוד רותם: מה זה "משועבדת לטובת הלשכה"?
מאור שטיינמן: שלא יוכלו לבטל את הפוליסה.
דוד רותם: יש לי פסק-דין נגד האיש.
דוד רותם: אם יש פיקדון או ערבות בנקאית, אני הולך ללשכה, היא הנאמן שלי, היא מבצעת את זה.
דוד רותם: פה יש לי פסק-דין שמחייב אותו לשלם לי מיליון שקל.
דוד רותם: אני הולך ללשכה.
דוד רותם: איפה הלשכה מעורבת פה בכלל?
דוד רותם: הפוליסה משועבדת לה, היא לא נאמן.
דוד רותם: צריך להכניס פה גם את העניין של הנאמנות של הלשכה, שהלשכה היא הנאמן עבור הנפגעים.
עמי ברקוביץ: זה כתוב.
אסי קליין: זה כתוב "לטובת הלשכה בנאמנות עבור הנפגעים".
אלעזר שטרן: שלא תהיה נאמן.
דוד רותם: היא נאמן להחזיק את הפוליסה.
דוד רותם: יש פסק-דין, מה אני עושה אתו?
אלעזר שטרן: מעבר לזה, מטרת הסעיף הזה היא לדאוג שעורך-הדין הזר לא יוכל לבטל את הביטוח בלי שהלשכה תדע, האם אין חלופות אחרות?
אלעזר שטרן: האם אי-אפשר לדרוש למשל מאותו עורך-דין זר להציג בכל שנה אישור, או לבקש הודעה מחברת הביטוח ברגע שהוא מבטל את הדבר?
אלעזר שטרן: השאלה אם שעבוד הפוליסה לטובת הלשכה היא הדרך היחידה להשיג את המטרה של יידוע הלשכה על ביטול הפוליסה.
אסי קליין: לעמדתנו השעבוד היא הדרך החזקה ביותר, כי זה לא רק הודעה, אלא יש לה ממש claim על הפוליסה.
מאור שטיינמן: לחדש את זה כל שנה, זה לא רלוונטי.
דוד רותם: כאשר המדינה מוציאה מכרז והיא דורשת מהקבלן לבטח את העבודות ואת כל מי שייפגע - - -
אסי קליין: פוליסת הביטוח שלו רשומה לטובת המדינה.
אסי קליין: זה מה שאנחנו דורשים במכרזים.
דוד רותם: ואז אי-אפשר לבטל אותה?
אלעזר שטרן: איך המדינה יודעת אם הוא ביטל אותה או לא?
דוד רותם: איך המדינה יודעת אם הוא ביטל?
פיני שחר: אני אביא דוגמה של בנק למשכנתאות.
פיני שחר: בבנק למשכנתאות גם דורשים מהלווה שלוקח משכנתה, שיעשה פוליסה לביטוח המבנה שלו, שישעבד אותה לטובת הבנק.
פיני שחר: זה אומר שברגע שהמבוטח רוצה לשנות את הפוליסה, חברת הביטוח חייבת לפנות לבנק.
פיני שחר: ברגע שהיא רוצה לשלם כסף, היא חייבת לפנות לבנק, כי הפוליסה משועבדת לטובתו.
דוד רותם: מצוין, זה בסדר.
דוד רותם: השאלה שלי היא אחרת.
דוד רותם: יש לי פסק-דין נגד אותו עורך-דין.
דוד רותם: לאן אני לוקח את פסק הדין?
אסי קליין: ללשכה.
דוד רותם: מה הלשכה בעסק?
דוד רותם: היא תגיד לי שהפוליסה משועבדת לטובתה, מה אתה רוצה שאני אממש לך?
דוד רותם: איפה חובת המימוש שהלשכה צריכה לקחת את פסק-הדין שלי, להעביר לחברת הביטוח ולהגיד: תביאו את הכסף?
גבריאל קלינג: ההערה שכאן נשמעה בקשר למשכנתאות היא מאוד מאוד רלוונטית, כי כאשר הפוליסה משועבדת לטובת הבנק, המלווה, כשקורה אירוע ביטוחי שהמבוטח זכאי לקבל כסף מחברת הביטוחי, כל הפנייה לבנק למשכנתאות היא רק – תן את הסכמתך.
גבריאל קלינג: הוא לא נדרש לטפל בגביית כספים שמגיעים לפי פוליסת הביטוח.
אסי קליין: בשעבוד כאן, כפי שאתם שמים לב, גם בסעיפים בהמשך, הלשכה בעניין פוליסת הביטוח, היא לא זו שמממשת את הפוליסה.
אסי קליין: דיברנו גם קודם על הבעיות לעניין מבטח זר, הנפגע הולך בעצמו עם הפוליסה ותובע מחברת הביטוח.
אסי קליין: השעבוד כאן הוכנס לעניין כי רצינו שהלשכה תדאג שלא מסבים, מרוקנים את הפוליסה מתוכן, מבטלים אותה.
אסי קליין: ולזה אלעזר שטרן התכוון בשאלתו אם אין משהו יותר מרוכך.
אסי קליין: אנחנו חשבנו שזה הטוב ביותר לטובת הנפגע.
אסי קליין: אם רוצים משהו מרוכך יותר, אנחנו בהחלט מוכנים לשקול.
אלעזר שטרן: השאלה אם יש לשעבוד הזה השלכות נוספות.
אלעזר שטרן: אם משעבדים פוליסה לטובת הלשכה בנאמנות, האם כשאני עכשיו, הנפגע, קיבלתי פסק-דין לטובתי – האם זה יוצר משמעויות כלשהן?
אלעזר שטרן: אני אתייחס לשאלה של היושב-ראש, האם זה יוצר משמעויות כלשהן כאשר אני בא לממש את הדברים?
אלעזר שטרן: כאשר אני בא לנסות לגבות מחברת הביטוח את הכסף, האם לשעבוד הזה יש משמעויות מסוימות כשאני משעבד פוליסת ביטוח לטובת מישהו?
אסי קליין: נראה לי שכאשר באים לממש את הפוליסה, לא צריך את האישור.
דוד רותם: רבותי, יש לנו פה תלמידים מבתי ספר בראש העין.
דוד רותם: הם יקשיבו לכל מה שאנחנו אומרים פה, ואחר-כך הם ישקלו את הרצינות שלנו.
דוד רותם: נא שימו לב...
אלעזר שטרן: מה לגבי פסקה (5)?
אלעזר שטרן: קודם היושב-ראש הציע את הרעיון שיופקד בבנק פיקדון כנגד ההשתתפות העצמית.
פיני שחר: אני יכול להיות ציני לשנייה?
פיני שחר: מאחר שאנחנו דורשים דרישה על בסיס אירוע ולא יהיו פוליסות כאלה, זה כבר לא משנה מה נקבע בהשתתפות העצמית.
דוד רותם: זה בסדר, אז לא יהיה.
אסי קליין: לא תהיה השתתפות עצמית בכלל?
דוד רותם: אני לא מתרגש מהציניות.
דוד רותם: יש לי תפקיד אחד, להגן על האזרחים.
דוד רותם: לכם נורא חשוב השוק הפתוח, זה בסדר.
דוד רותם: אני לא מוכר את האזרחים בשביל שוק פתוח.
דוד רותם: אם בגלל זה לא יהיה שוק פתוח, שלא יהיה שוק פתוח.
פיני שחר: אדוני היושב-ראש, זה לא נכון בכלל.
פיני שחר: בסופו של דבר, ברגע שיהיו בעיות פרקטיות ביישום הצו, נצטרך למצוא כל מיני פתרונות.
פיני שחר: דרך אגב, אותו דבר קורה גם לגבי הספורט המוטורי.
פיני שחר: בספורט המוטורי ועדת החינוך והספורט קבעה לפני קרוב לשלוש שנים תקנות חובת ביטוח, וכבר אז אמרנו שבתקנות האלה לא יעמדו, לא תהיה חברת ביטוח שתסכים לבטח, ואנחנו נמצאים היום, שנתיים וחצי, שלוש שנים אחרי, ובאמת אין ביטוח על הספורט המוטורי.
דוד רותם: ואין ספורט מוטורי?
דוד רותם: אז עורכי-הדין הזרים יהיו כמו הספורט המוטורי.
אסי קליין: זו בעיה שקיימת למשל גם בעניין מיילדות בית - - -
קריאות: רק עכשיו הגישו בג"ץ.
דוד רותם: מי יגיש בג"ץ?
אסי קליין: הגישו.
אסי קליין: לעניין, למשל, מיילדות בית.
אסי קליין: מכיוון שלא ניתן למצוא פוליסה, אז מגישים בג"ץ, בין היתר, נגד המפקח על הביטוח שהוא צריך לדאוג לכך שחברות הביטוח יספקו את המוצר הזה, והמפקח על הביטוח לא יכול להתערב כאן.
דוד רותם: רבותי, אני כבר יכול להבטיח לכם דבר אחד, שיגישו בג"ץ ואתם תגידו: רבותי, אנחנו נורא מצטערים, יושב בוועדת החוקה אחד, פסיכי על כל הראש, לא אישר לנו את הפוליסות האלה.
דוד רותם: יזמינו גם אותי, לא נורא.
אסי קליין: אם אני רוצה בטוחה שהיא ביטוח, אני רוצה שיהיה בה א', ב', ג'.
אסי קליין: אם לא אפשרי בשוק, נוריד את החלופה, כי מה שאנחנו בעצם עושים, אנחנו הורגים את הבטוחה הזאת, ואז אנחנו נהיה בבעיה.
דוד רותם: יש לנו עוד ישיבה בשבוע הבא, אני אביא לכם פוליסת ביטוח.
אסי קליין: לא הצלחנו להשיג את עורך-הדין דגני.
פיני שחר: הצלחתי לתפוס אותו, הספרה במספר הטלפון היתה שונה.
פיני שחר: דיברתי אתו - - -
דוד רותם: 02-6248877.
פיני שחר: הטעות היתה אצלנו.
דוד רותם: למה, לאן טלפנתם?
אסי קליין: ל-8887.
פיני שחר: דיברתי עם עורך-הדין יזהר דגני, הוא לא ידע על מה מדובר.
פיני שחר: הוא אמר שהוא ידבר עם הסוכן ביטוח שלו, שהוא עושה את הכול והוא לא יודע על מה מדובר.
פיני שחר: דבר אתו.
דוד רותם: מכיוון שאני פעם עבדתי במשרד שלו, אני מכיר את פוליסות הביטוח שם.
דוד רותם: אני חייב לכם פוליסת ביטוח.
אסי קליין: לעניין סעיף קטן (5), מה ההחלטה?
אלעזר שטרן: (5) ו-(6).
דוד רותם: אני צריך לבדוק את ההשתתפות העצמית.
דוד רותם: מכיוון שזה מבטח ישראלי, מצבי יותר קל.
דוד רותם: הסיפור הזה של השעבוד זה רק כדי לא לקבוע שינויים.
אסי קליין: הצעת אישור קיום ביטוח - סעיף 4 "עורך דין זר יציג בפני הלשכה אישור ביטוח חתום בידי מבטח או מבטח זר, לפי הטופס שבתוספת השנייה או השלישית, לפי העניין.
אסי קליין: " פיקדון - סעיף 5 "בפיקדון שעורך דין זר מפקיד כבטוחה לפי סעיף 98ו(א)(4)(א)(3) לחוק, יתקיימו כל אלה: (1) הוא יהיה בסכום שלא יפחת משני מיליון שקלים חדשים; (2) הוא יהיה חופשי מכל שעבוד, משכון או עיקול בכל עת.
דוד רותם: תסבירו לי את סעיף קטן (2).
דוד רותם: האם זה בכלל אפשרי מבחינה משפטית?
דוד רותם: על שם מי הפיקדון?
עמי ברקוביץ: על שם לשכת עורכי-הדין.
הילה דוידוביץ: כן, זה מה שכתוב בסעיף קטן (4).
דוד רותם: נתתי 8 מיליוני שקלים ופתחתי פיקדון על שם הלשכה, הלשכה צריכה לפתוח חשבון בנק לצורך זה.
דוד רותם: פתחה הלשכה חשבון בנק לצורך זה.
דוד רותם: אני מחר מגיש תביעה נגד הלשכה ומטיל עיקול על כל נכסיה, והחשבון הזה מעוקל.
אסי קליין: זה חשבון שמנוהל בנאמנות.
עמי ברקוביץ: בחשבון נאמנות לא ניתן לרדת לנכסי - - -
דוד רותם: רבותי, תבחינו בין לרדת לבין להטיל את העיקול.
דוד רותם: אני יכול להטיל עיקול על כל חשבון שנמצא בלשכה, אחר-כך אתה תרוץ ותגיד: חשבון נאמנות וכו'.
דוד רותם: "הוא יהיה חופשי מכל שעבוד, משכון או עיקול בכל עת", אתם פה דורשים משהו שאני לא בטוח שהוא אפשרי.
רן ונגרקו: העברנו הערה בין השוני בניסוח בין הסעיף הזה לסעיף 2(3).
רן ונגרקו: לפי מה שאני מבין, המטרה היא להגן על הכסף הזה, לא משנה באיזו צורה.
אסי קליין: אם נתאים את הניסוח, זה פותר את השאלה של אדוני.
רן ונגרקו: השינוי הוא מהותי.
עמי ברקוביץ: - - - זה נגזר מהמהות של הבטוחות.
רן ונגרקו: המהות היא שאי-אפשר לעקל את הכסף הזה.
אסי קליין: אם אתה כותב שהכסף לא ניתן למשיכה - - - זה גם פותר את הבעיה של היושב-ראש.
דוד רותם: זה לא פותר.
דוד רותם: אני אביא דוגמה יותר פשוטה מזה.
דוד רותם: אני מגיש תביעה נגד עורך-הדין, ואני מטיל עיקול על החשבון.
דוד רותם: אני יכול או לא יכול?
רן ונגרקו: בנוסח הנוכחי אתה כן יכול לדעתי, כי זה שכתוב שהוא חופשי מכל שעבוד, משכון או עיקול, זה לא אומר שאי-אפשר לעקל.
רן ונגרקו: זה אומר שאם אתה מעקל, הוא לא עומד בסעיף הזה, ולכן הבטוחה הזאת למעשה כבר לא משמשת כבטוחה לצורך הצו הזה.
רן ונגרקו: זו ההבנה שלנו.
רן ונגרקו: לעומת זאת, לגבי הנוסח שנמצא בסעיף 2(3), שהוא בלתי ניתן לעיקול, אתה אומר למעשה שאי-אפשר לעקל אותו.
דוד רותם: רבותי, צריך לחשוב מה עושים עם זה.
אסי קליין: "(3) הוא אינו ניתן למשיכה אלא כאמור בסעיף 7; (4) הוא יופקד בתאגיד בנקאי בחשבון נאמנות נפרד על שם הלשכה לטובת נפגעים.
אסי קליין: " הצגת אישור קיום פיקדון - סעיף 6 "עורך דין זר יציג בפני הלשכה אישור קיום פיקדון חתום בידו ובידי תאגיד בנקאי, לפי הטופס שבתוספת הרביעית.
רן ונגרקו: לגבי הסעיף הקודם, הכוונה כפי שאנחנו מבינים, שלכל עורך-דין זר יהיה חשבון נפרד.
רן ונגרקו: ההבנה נכונה?
עמי ברקוביץ: הלשכה צריכה להתייחס לזה.
עמי ברקוביץ: ראיתם את הטענה של איגוד הבנקים?
גבריאל קלינג: רשמנו.
דוד רותם: עם מי ישבתם בלשכה?
עמי ברקוביץ: ישבנו עם צוות שלם - - -
גבריאל קלינג: עורך-הדין פרסקי.
עמי ברקוביץ: עורך-הדין פרסקי, נציגים של ועדת הביטוח שלהם, אלי נקר, גלעד וקסלר.
דוד רותם: בקיצור, ישבתם עם כל האתיקה.
עמי ברקוביץ: ישבנו גם עם הוועדה לענייני ביטוח.
עמי ברקוביץ: סיגל שלימוב.
עמי ברקוביץ: יש לי כל השמות.
אסי קליין: אופן מימוש ערבות או פיקדון - סעיף 7 "הלשכה תממש את הערבות או הפיקדון, לפי העניין, לטובת הנפגע מוקדם ככל האפשר, ובכל מקרה לא יאוחר משלושים ימים מהיום שבו הוצג בפניה פסק דין, הסכם פשרה או פסק בוררות (להלן - הכרעה) כמפורט להלן, המורה על תשלום כספים לנפגע, ובהתאם לתנאים ולסכומים המפורטים בו: (1) פסק דין חלוט של בית משפט בישראל; (2) פסק דין שייתן בית משפט במדינה זרה אשר קיבל הכרת בית משפט בישראל.
דוד רותם: אני עורך-דין אמריקני ויש לי משרד גדול בניו-יורק ויש לי פה פיקדון.
דוד רותם: אני שולח את הבן-דוד שלי ואומר לו: תגיש נגדי תביעה בבית משפט בארצות-הברית, תקבל פסק-דין, כי אני לא מתגונן, לך תממש אותו בישראל ותוציא את ה-2 מיליון שקל האלה.
דוד רותם: הרי אנחנו מדברים על אדם שהשירות שלו ניתן, כולו או רובו, בישראל והוא אזרח ישראל.
דוד רותם: למה שהוא ילך לתבוע בארצות-הברית כשהוא יכול לתבוע בישראל?
דוד רותם: אני חושש שפה אנחנו פותחים פתח.
יובל וולמן: אנחנו רק מאפשרים לו.
דוד רותם: למה שאני אסכים שפסק-דין של בית משפט אמריקני ייגבה מתוך הפיקדון הזה?
עמי ברקוביץ: יכול להיות שזה כבר לא רלוונטי.
פיני שחר: למה למנוע ממנו אם יש לו אמצעי ייצוג יותר נוחים שם?
דוד רותם: אין לי שום בעיה, אז תכתבו: פסק דין שנתן בית משפט במדינה זרה לגבי שירות שניתן בישראל.
דוד רותם: אני רוצה לצמצם את האפשרות לתבוע את זה.
אלעזר שטרן: הערה נוספת להערה של היושב-ראש.
אלעזר שטרן: לפי הכללים של חוק אכיפת פסקי חוץ, נראה לי שלא צריך להיות פה "קיבל הכרת בית משפט בישראל", אלא "קיבל צו אכיפה", או לפחות אחת משתי החלופות.
אלעזר שטרן: ההבדל בין הכרה לבין אכיפה, שהכרה בפסק חוץ היא שניתן להשתמש בו כמעשה בית דין, אבל אי-אפשר ללכת אתו להוצאה לפועל.
אלעזר שטרן: המשמעות של אכיפת פסק חוץ היא שבית המשפט בישראל מכריז שפסק החוץ הוא אכיף ואפשר ללכת אתו להוצאה לפועל.
אלעזר שטרן: אומנם פה לא הולכים אתו להוצאה לפועל, כי הלשכה היא זו שהולכת ומממשת את הדברים, אבל מבחינה מהותית זה דומה להוצאה לפועל, אני הולך וממש את פסק הדין הזה.
אלעזר שטרן: לכן מן הראוי שזה יהיה אכיפה ולא הכרה, או לכל הפחות אכיפה או הכרה.
אלעזר שטרן: אכיפה היא המסלול הטבעי יותר פה.
עמי ברקוביץ: לעניין הזה דיברנו עם מי שבמשרד המשפטים אמון על הנושא, וההצעה היתה לאחר התייעצות אתו.
עמי ברקוביץ: הוא עדיין נשאר בעמדתו, אם אני לא טועה, אף-על-פי שאני באופן אישי חושב שיש טעם רב בדברים של אלעזר שטרן.
עמי ברקוביץ: גם את הנקודה הזאת נברר.
אסי קליין: אם אלעזר שטרן מציע לכתוב את שתי החלופות, אני חושבת שאין מניעה.
עמי ברקוביץ: מאחר שמי שמטפל בנושא חושב שיש מניעה - - -
אסי קליין: הוא חושב שיש מניעה לכלול את שתי החלופות?
אסי קליין: תבררו את זה?
עמי ברקוביץ: לשאלתך לגבי הביטוח.
עמי ברקוביץ: אותה בעיה קיימת בכל אחת מהחלופות מבחינת החשש שיהיה פה שימוש פיקטיבי באכיפה של הפיקדון.
דוד רותם: ההערה שלי צריכה להיות שזה פסק דין של בית משפט בישראל לגבי שירות.
דוד רותם: אין מקומות אחרים.
אסי קליין: אם זה פסק דין של בית משפט בישראל, זה אומר שאתה רוצה להוריד את החלופה של סעיף קטן (2).
אסי קליין: אתה רוצה רק את החלופה של סעיף קטן (1).
דוד רותם: גם מפריע לי נורא סעיף קטן (3).
אסי קליין: למה?
אסי קליין: זה קיבל תוקף.
דוד רותם: דוגמה.
דוד רותם: אני עורך-דין שנותן שירותים כאלה.
דוד רותם: אני אומר למישהו בארצות-הברית: אדוני, תגיש נגדי תביעה, אנחנו מגיעים להסכם פשרה, מגיעים לך 2 מיליון שקל, אתה מאשר אותו בישראל, כי אני לא מתנגד, לוקח את הכסף.
דוד רותם: ברחת מהארץ.
עמי ברקוביץ: אם זה בורר ישראלי, למה זה משנה את התמונה?
דוד רותם: אני לא מדבר על הבורר, אני מדבר על הסכם פשרה.
פיני שחר: אותו דבר יכול להיות לגבי פסק דין בישראל.
פיני שחר: אני רואה שיש לי תביעה שלוקחת שנתיים, אני מבקש מבן-דוד שלי שיגיש תביעה, בבית משפט אני אומר "אני מודה", יש פסק דין בישראל, והוא לקח את ה-2 מילון שקל והלך.
דוד רותם: מי לקח?
פיני שחר: הבן-דוד של העורך-דין.
פיני שחר: אותו דבר יכול להיות גם בבית משפט.
דוד רותם: פה גם הבן-דוד שהוא ישראלי, מסתבך ברמאות.
עמי ברקוביץ: למה לבן-דוד אמריקני מותר לתבוע בבית משפט ישראלי?
דוד רותם: מי התובע?
עמי ברקוביץ: אתה מדבר על מצב שבו יש תובע פיקטיבי.
דוד רותם: אני מדבר על מצבים של מרמה, ואני לא רוצה שהם יקרו.
דוד רותם: הסכם פשרה תמיד נוח לי.
אלעזר שטרן: במקרים האלה זה לא הסכמים וזה לא פסקי דין שניתנו בעניין שירות משפטי, בעניין עורך דין זר שנמצא בישראל.
עמי ברקוביץ: למה?
עמי ברקוביץ: הוא יכול להצהיר שהעובדות הן כאלה.
עמי ברקוביץ: אין לי התנגדות לכל רצון למנוע מניפולציה.
דוד רותם: מפחיד אותי.
אסי קליין: "(4) פסק בורר, שאישר בית משפט בישראל לפי חוק הבוררות, התשכ"ח-1968.
אסי קליין: כינון בטוחה שמומשה - סעיף 8 "מומשו ערבות או פיקדון או ששולמו תגמולי ביטוח, חלקם או כולם, יציג עורך דין זר בפני הלשכה, בהקדם האפשרי, אישור כי כונן את הבטוחה כמפורט בסעיפים 2, 3, או 4, על פי התנאים הקבועים בהם, לפי העניין.
אסי קליין: " כאן קיבלנו הערה של הלשכה המשפטית, כפי שיהיה בסעיף הקודם, "בהקדם האפשרי ולא יאוחר משלושים ימים".
אסי קליין: כפי שקיים בסעיף 7.
דוד רותם: אני גם מציע שאם הוא לא כונן, ההיתר שלו פוקע מעצמו.
עמי ברקוביץ: המנגנון שנקבע בחוק שצריכה להיות מחיקה.
פיני שחר: כי הוא לא עומד בתנאים.
עמי ברקוביץ: ממילא הלשכה תעשה את זה.
דוד רותם: איך הלשכה תעשה?
דוד רותם: איך היא תדע?
דוד רותם: אתם מאמינים שהלשכה תנהל פיקוח – בסדר.
אסי קליין: לא יכול לבוא דרך הצו פתרון כזה.
אסי קליין: הצו מתייחס רק לבטוחות, לא לסמכויות הלשכה לעניין הבטוחות.
הילה דוידוביץ: צריך להיות " סעיפים 2, 3, 4, או 5".
אסי קליין: ודאי.
אסי קליין: תוקף ערבות או פיקדון - סעיף 9 "ערבות לפי סעיף 2 או פיקדון לפי סעיף 4, לפי העניין, יעמדו בתוקפם עד תום שנים עשר חודשים מהמועד שבו חדל עורך דין זר להיות רשום במרשם; לאחר מועד זה, תשיב הלשכה את הערבות או כספי הפיקדון לפי העניין לעורך הדין הזר.
דוד רותם: פה קיצרתם את תקופת ההתיישנות לתביעה.
דוד רותם: את שמה לב?
דוד רותם: האיש רשום במרשם, בתאריך מסוים הוא מודיע שהוא מבקש לבטל את הרישום שלו וחוזר לחוץ-לארץ.
דוד רותם: יש תביעה בבית המשפט שאני הגשתי כבר חצי שנה קודם.
אסי קליין: אם הגשת, אין בעיה של התיישנות.
דוד רותם: לא התיישנות, רק אין כסף.
דוד רותם: הוא לוקח את הפיקדון והולך.
דוד רותם: הלשכה מחזירה לו את הפיקדון.
אסי קליין: אפשר לסייג את זה למקרים שקרו כשהיתה תביעה, ואז הבטוחה תישאר.
דוד רותם: מה קורה אם עדיין לא הגשתי תביעה ואני מגיש את התביעה חודש אחר-כך?
עמי ברקוביץ: המבנה כאן הוא מבנה של איזון בין השיקול שאתה מציג, שמושך את זה לכיוון אופטימלי של שבע שנים.
עמי ברקוביץ: מצד שני, אתה משאיר כאן 2 מיליון שקל לתקופה מאוד ארוכה.
אסי קליין: ייתכן שהוא רוצה לעשות עסקה אחת בקיץ הזה, ובשביל לעשות את העסקה הזאת בארץ, הוא צריך לחכות שבע שנים.
דוד רותם: בשביל עסקה אחת של ייעוץ בחוק הזר, הוא לא צריך להירשם.
דוד רותם: אין מקרה שהוא רוצה לעשות עסקה אחת והוא מפקיד 2 מיליון שקל.
עמי ברקוביץ: זה נכון, אבל הדרישה כשלעצמה היא מאוד כבדת משקל.
דוד רותם: אני מעמיד נגדו דרישה שאני דורש מכל עורך-דין ישראלי, שיהיה אחראי לתביעות נגדו לכל תקופת ההתיישנות.
דוד רותם: אין דבר כזה שלא.
דוד רותם: בא לפה בן-אדם, שאין לו שום קשר למדינת ישראל, הוא היום פה, מחר הוא איננו, ואתה רוצה שאני אתן לו את כל האפשרויות ואני לא אבטיח את האזרחים.
אסי קליין: אתה מתכוון גם לעניין ההוצאה לפועל, כי אם עורך-דין ישראלי מחליט שהוא לא מחדש את הפוליסה, עדיין יכול להיות שיגלו את הפגיעה אחר-כך.
דוד רותם: עורך-דין ישראלי נמצא פה, אז אני אפעל נגדו - - -
עמי ברקוביץ: אם הוא נמצא פה בלי נכסים, זה לא יעזור לך.
דוד רותם: הוא נמצא פה בארץ?
אסי קליין: או שכן או שלא.
דוד רותם: אני אוציא נגדו צו עיכוב יציאה מהארץ.
אסי קליין: אם הוא ירד מהארץ?
דוד רותם: אני אוציא נגדו צו עיכוב יציאה מהארץ מהר מאוד.
יובל וולמן: הוא ברח לפני שנתגלה האירוע.
אסי קליין: הוא ברח לפני שקרה האירוע, לא הוצאת נגדו צו עיכוב יציאה מן הארץ.
דוד רותם: יכול להיות שהוא יברח, אבל בדרך כלל יש פה משפחה, הוא לא בורח כל כך מהר.
דוד רותם: לאזרח ישראלי קשה להסתובב במדינות זרות אם אין לו אזרחות של אותה מדינה ולקבל ויזה לכל החיים, ואחרי חמש שנים לא יאריכו לו את הדרכון, ובזה גמרתי את הסיפור, מה שאני לא יכול לעשות לעורך-דין זר.
דוד רותם: עורך-דין ישראלי שברח מהארץ עם דרכון הישראלי, לא מחדשים לו את הדרכון הישראלי, ונגמר הסיפור.
אסי קליין: מה נראית לך תקופה סבירה שמאזנת בין האינטרסים של שני הצדדים?
דוד רותם: לפחות שלוש שנים.
דוד רותם: אחרי שלוש שנים, אם הוגשה תביעה והם לא משחררים, המצב הוא טוב.
אסי קליין: תחילה - סעיף 10 "תחילתו של צו זה 30 ימים מיום פרסומו.
דוד רותם: זה בתנאי, אני מקווה, ש-30 יום מיום שאני אאשר את הצו הזה ותפרסמו אותו, תגמרו עם הלשכה.
דוד רותם: הרי הלשכה צריכה להביא את כל הליכי הרישום.
דוד רותם: אני מוציא צו מצוין, הוא לא שווה כלום.
עמי ברקוביץ: קודם כול, יש שני היבטים: דבר ראשון, הנושא של הפירמות הזרות שיכולות לעבוד, זה לא קשור להליכי הרישום של הלשכה, שמתייחסים רק לעורכי-דין זרים.
עמי ברקוביץ: תחילתו של הפרק הזה כולו מותנית בצו הזה, ובפירמות של עורכי-הדין הזרים, למיטב הבנתי, לא נקבע משטר רגולטיבי כלשהו של הלשכה כתנאי לפעולה של הפירמות.
דוד רותם: איך הפירמות עובדות כאן?
יובל וולמן: להבדיל מעורך-דין זר שצריך לבוא למרשם מסודר.
דוד רותם: איך עובדות הפירמות?
עמי ברקוביץ: הן פשוט פותחות פה סניף.
דוד רותם: איזה עורכי-דין עובדים פה?
עמי ברקוביץ: הם יוכלו להעסיק עורכי-דין ישראלים אם הם עומדים בתנאים - - -
פיני שחר: זה יוכל להיכנס לפועל.
דוד רותם: זה לא מעניין אותי, הם לא יצטרכו לפתוח את זה, כי עורכי-דין ישראלים שמועסקים שם, נמצאים פה, אחר-כך אני אתבע אותם, לא את הפירמה.
עמי ברקוביץ: דבר שני, כמו שאמרת קודם, העבודה על ההסדרים המקבילים נמצאת בשלבים מאוד מתקדמים.
עמי ברקוביץ: הבעיה היא שיש בחירות בלשכה, ולכן אני לא בטוח, בגלל הנושא של הכינון של המוסדות בעוד 30 יום, שנוכל להביא את זה, ואני לא רואה קשר הכרחי בין הדברים הגם שאנחנו עושים את מלוא המאמצים.
עמי ברקוביץ: יש תקנות של שר המשפטים שמדברות על בחינות, התקנות האלה טעונות התייעצות לא פורמלית, אבל אין מנגנון התייעצות שקבוע בחוק, ולכן הוא קרוב להשלמה, עליו אנחנו עובדים עם הגורמים המקצועיים של הלשכה.
עמי ברקוביץ: הכללים של הרישום, שגם הם להבנתי לא תנאי להפעלת החוק, אלא נכון שהחוק יעבוד כשזה נמצא, אבל זה לא מצב משפטי שבו אי-אפשר להפעיל את החוק כאשר אין כללים כאלה – גם בעניין הזה, כולל בנושא של האגרות אנחנו קרובים.
עמי ברקוביץ: זה העדכון שאני יכול למסור.
גבריאל קלינג: אם יורשה לי, צריך שדברים ייראו בצורה מכובדת.
גבריאל קלינג: הצו הזה הוא תנאי להפעלתו של החוק, וזה לקח למשרדי הממשלה קרוב לשנתיים להכין אותו.
גבריאל קלינג: אני מציע שהכול ייכנס לתוקף בבת אחת ולא לשיעורין, דהיינו, הבחירות מתקיימות בעוד שבועיים - -
עמי ברקוביץ: ב-21 לחודש.
גבריאל קלינג: נניח שבאמת ייקח חודשיים לכונן מועצה.
גבריאל קלינג: צריך רק את המועצה, המועצה היא נבחרת, לא צריך לכונן אותה.
עמי ברקוביץ: צריך לכונן אותה, מפני שיש לך - - -
גבריאל קלינג: נציגים של - - -
עמי ברקוביץ: השאלה מתי זה יהיה.
יעל גויסקי-אבס: לא לפני ספטמבר.
דוד רותם: אתם צריכים למצוא פתרון מי פועל בשם הלשכה.
עמי ברקוביץ: זה בסדר, אבל אתה מדבר על השלמה של התקנת הכללים האחרים.
עמי ברקוביץ: זה צריך לחזור למועצה - - -
דוד רותם: הכללים האחרים הם באישור ועדת החוקה?
דוד רותם: אם זה לא באישור ועדת החוקה, תעשו מה שאתם רוצים.
גבריאל קלינג: השבוע כולנו חוגגים יומיים, ואדוני הטיל על כולנו לחזור עם תשובות.
דוד רותם: אני יודע שלשכת עורכי-הדין עושה דברים מהיום למחר בלי שום בעיה.
דוד רותם: עוד לא קרה לי - - -
גבריאל קלינג: אני לא מדבר עכשיו רק בשם הלשכה.
דוד רותם: משרד המשפטים והאוצר הם יעשו את זה בתוך יום אחד.
גבריאל קלינג: אנחנו נתייצב ביום ראשון הבא.
דוד רותם: הצעת חוק בתי המשפט (תיקון מס' 60) (איסור פרסום), התש"ע- 2010, והצעת חוק בתי המשפט (תיקון – הגבלת תוקפם של צווי איסור פרסום), התש"ע-2010, של חבר הכנסת נחמן שי, יריב לוין, מירי רגב ואיתן כבל.
דוד רותם: משרד המשפטים, אתם רוצים להציג את החוק שלכם?
יפעת רווה: המצב הקיים מאפשר איסור פרסום שם של חשוד ומאפשר את איסור הפרסום לבקשת החשוד.
יפעת רווה: לפעמים זה עובד.
יפעת רווה: יש מקרים שחשודים יודעים שיש חקירה נגדם, פונים לבית המשפט, מבקשים איסור פרסום, זה נדון ובית המשפט עושה את האיזונים כפי שקבע החוק ושוקל את הנזק האפשרי לנאשם מול זכות הציבור.