GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורד וינדמן: לכן אני חושבת שמתאים שהדברים ייקבעו ברמה יותר גבוהה של החלטה.
דוד רותם: זה יהיה חלק מתנאי הרשיון, שהממונה יוכל לקבוע.
דוד רותם: אני לא יכול להגביל בחוק, גם לכתוב באיזה מרחק.
דוד רותם: מה זה "ליד"?
דוד רותם: בניין ליד? שניים ליד? יש גבול, למה אני יכול להתערב.
ורד וינדמן: אפשר להשאיר אופציה כזו, לשר לקבוע, גם היבטים של ביטחון, של קטינים, למשל.
נעמה מנחמי: "(2) תנאים לעניין סדר היום במרכז, לרבות חלוקת הזמן בין סוגי הפעילויות הניתנות בו וכן תנאים לעניין תכנית הטיפול הניתנת למטופלים במרכז; (3) תקן המועסקים במרכז, לרבות היחס בין מספרם לבין מספר המטופלים במרכז; (4) תנאי כשירות, ניסיון והכשרה מקצועית, לרבות השתלמויות והדרכות, הנדרשים מהצוות הטיפולי - מקצועי המועסק במרכז וממנהל המרכז; תנאים כאמור ייקבעו בהסכמת שר הבריאות".
שמואל הירשמן: אפשר לבקש: בשיתוף ובהסכמת שר הבריאות?
נעמה מנחמי: "בהסכמה" זה אומר שבלי ההסכמה שלו, זה לא יכול להיקבע.
נעמה מנחמי: אין חזק מזה.
נעמה מנחמי: "(5) הסתייעות במומחים או מטפלים אחרים בנוגע לסוגים מסוימים של טיפולים הניתנים במרכז; תנאים כאמור ייקבעו בהסכמת שר הבריאות; (6) תנאים לעניין ניהול תיקים, תיעוד ואיסוף מידע לגבי המטופלים במרכז; תקנות לגבי שמירה, תיעוד ואיסוף וביעור של מידע כאמור יותקנו בהתייעצות עם שר המשפטים באישור ועדת החוקה".
שרונה עבר-הדני: בסעיף קטן (2), התקנות לעניין הכשרה מקצועית, מוסכם – לא בהתייעצות אלא בהסכמת שר הבריאות, בדומה לתקנה על שילוב מומחים.
דוד רותם: כתוב: "בהסכמת" גם ב-(4) וגם ב-(6).
שרונה עבר-הדני: אני רוצה גם ב-(2), על המטפלים הייעודיים.
שרונה עבר-הדני: ב-א(2).
דוד רותם: מספיק "בהתייעצות", כי את האישור צריך שאנחנו ניתן.
דוד רותם: אם צריך אישור שלי, למה צריך "בהסכמה"?
דוד רותם: הם יתייעצו, יבואו אלינו, ואז נאשר או לא נאשר להם.
נעמה מנחמי: החשש הוא שזה ייתקע, כי לא תהיה הסכמה.
דוד רותם: שיהיה "בהסכמה", לא אכפת לי.
נעמה מנחמי: לשם הקוהרנטיות.
נעמה מנחמי: "תנאים ברשיון.
נעמה מנחמי: 20יט.
נעמה מנחמי: הממונה רשאי, לאחר שנתן לבעל הרישיון הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו, לקבוע ברישיון הפעלה תנאים שיש לקיימם במהלך תקופת תוקפו של הרישיון, כולה או חלקה, לרבות בעניינים המפורטים בסעיף 20טז, וכן רשאי הוא, בכל עת, אם מצא כי הדבר דרוש בשל שינוי הנסיבות לאחר מתן הרישיון, לגרוע מתנאי הרישיון או לשנותם".
נעמה מנחמי: האם אתה רוצה להוסיף גם כאן הערה- - -
דוד רותם: את אותה הגבלה.
נעמה מנחמי: משרד הרווחה, תעבירו לנו בבקשה.
נעמה מנחמי: "20יח.
נעמה מנחמי: (א) תוקפו של רישיון הפעלה ראשון שניתן יהיה לשנה, ורשאי הממונה לחדש את תוקפו לתקופות נוספות של שלוש שנים כל אחת".
דוד רותם: "הוא יחדשו לתקופות נוספות של שלוש שנים" בכפוף.
נעמה מנחמי: זה גם בכפוף לבקשה וגם בכפוף לרשיון.
נעמה מנחמי: "(ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) רשאי הממונה לתת רישיון הפעלה או לחדשו, לפי העניין, לתקופות קצרות מהתקופות האמורות באותו סעיף קטן, מטעמים מיוחדים, לאחר שהודיע למבקש הרישיון בכתב את נימוקיו לכך ונתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו".
דוד רותם: משרד המשפטים, מטעמים מיוחדים.
דוד רותם: אני מכיר כמה אנשים, שהם שלושים שנה שופטים בכל מיני בתי משפט, והם, כשמבקשים מהם, תסבירו מה זה "טעמים מיוחדים", הם לפעמים מתבלבלים.
דוד רותם: פה אתם לוקחים אדם, שהוא לא משפטן, ואתם רוצים שהוא ייתן טעמים מיוחדים.
דוד רותם: השאלה, אם לא צריך לנסח את זה כך, לקבוע לו את הפרמטרים, מתי הוא יכול תקופה יותר קצרה.
דוד רותם: פסיקה יש של טעמים מיוחדים – דפנה, תלמדי אותנו.
נעמה מנחמי: השאלה גם, מתי אתם חושבים שהוא יזדקק לסעיף הזה - אם לא מתקיימים תנאי הרשיון, אם הוא צופה שישתנו נסיבות מסוימות?
קריאה: בכל המקרים האלה שציינת.
נעמה מנחמי: אז יכול להיות שצריך להכניס אותם לסעיף.
קריאה: השאלה, אם זה יניח את דעתו של היושב-ראש.
דוד רותם: אנחנו לוקחים פה אדם, שהוא לא בעל מקצוע בתחום הזה, ואת אומרת לו: "טעמים מיוחדים".
דוד רותם: הוא יכתוב לך טעמים מיוחדים, וכשזה יגיע אחר כך לבית המשפט לעניינים מינהליים, יגיד השופט: לא טעמים, לא מיוחדים ולא כלום.
דוד רותם: אני לא רוצה ליפול בזה.
שרונה עבר-הדני: קצת קשה להגדיר את כל הנסיבות, האם יהיה צורך בכזה סעיף, אבל אני יכולה לתת כמה דוגמאות, שהן לא דחוקות; לצורך העניין, בבקרה הסתבר שיש שם בעיה תברואתית, שמחייבת לעשות עבודות תשתית.
דוד רותם: לא עמד בתנאי הרשיון.
שרונה עבר-הדני: אז אנחנו לא רוצים לבטל לו את הרשיון, אבל רוצים להגביל את התקופה של הרשיון, שאם עד השלב הזה הוא לא עושה את זה, הרשיון יבוטל.
שרונה עבר-הדני: או יש מצבים, שמנהל עוזב, אז כמובן, שהפשוט ביותר לומר: אנחנו נבטל את הרשיון, ועד שלא יהיה מנהל חדש, אין – שזה הכי קל, אבל אם במציאות מסתבר שתוך חודש מוצאים מנהל אחר, לא בטוח שהיה נכון לעשות את כל התהליך של ביטול רשיון, שאפשר להגביל את תקופת הרשיון כדי לאפשר עמידה בתנאים שנקבעו.
דוד רותם: את זה יש לך בסעיף 20יז, אז הוא יכול לתת רשיון לשלוש שנים, ולומר: ובלבד ועד תאריך זה וזה תגמור את עבודות השיפוץ.
דוד רותם: אבל כשאת אומרת לו: מטעמים מיוחדים תיתן את הרשיון רק לחצי שנה.
שרונה עבר-הדני: ועדיין יש הבדל בין ביטול רשיון בשל אי-עמידה בתנאים לבין העובדה, שהרשיון פג.
דוד רותם: אבל כשאני מבקש מאדם כזה לרשום לי מטעמים מיוחדים, אנחנו יודעים מה זה טעמים מיוחדים.
דוד רותם: לא פשוט.
שרונה עבר-הדני: יכולים לחשוד בשיקול הדעת של כל גורם- - -
דוד רותם: אני לא חושד בשום שיקול דעת.
שרונה עבר-הדני: בסופו של דבר זה שיקול דעת שעומד לביקורת.
דוד רותם: זה המפחיד אותי, כי כאשר אני בא לשופט, ואומר לו: אדוני, אתה רשאי לעשות את זה מטעמים מיוחדים, אז כבר עשרים שנה מלמדים אותו, מה זה טעמים מיוחדים.
שרונה עבר-הדני: וזה משתנה – זמן, מקום ונסיבות.
דוד רותם: נכון, אבל כאשר את מבקשת את זה מפקיד שהוא לא בעל ידע, לומר לו: טעמים מיוחדים, זה המפחיד אותי.
שרונה עבר-הדני: גם שופט, שהוא ודאי בעל ידע, הוא לא תמיד יודע.
שרונה עבר-הדני: אין אדם שיודע הכול.
שמואל הירשמן: מניסיוני, לפקח על מסגרות כאלה, חשוב מאוד לאפשר את האפשרות הזאת.
שמואל הירשמן: במסגרות שיקומיות, אחרות, שהייתי אחראי עליהן, ראיתי שיש מצבים שאי-אפשר לנבא אותם מראש, ויש מצבים, שאתה צריך לתפור את התקופות הקצרות הללו- - -
דוד רותם: השאלה רק מי עושה את זה.
דוד רותם: עם כל הכבוד, אם הייתי אומר לך: תן לי טעמים מיוחדים, מה זה "טעמים מיוחדים"?
דפנה ביינוול: זה סעיף סל, שאפשר להכניס לתוכו כל דבר.
דוד רותם: צריך לדעת, איך להכניס לתוכו כל דבר.
שרונה עבר-הדני: זה מלמד, שזה החריג ולא הכלל.
דוד רותם: "טעמים מיוחדים", יש להם הגדרות מאוד ברורות.
נעמה מנחמי: "ביטול או התליה של רשיון.
נעמה מנחמי: הממונה רשאי, לאחר שנתן לבעל רישיון הפעלה הזדמנות לטעון את טענותיו בפניו ובכפוף להוראות סעיף קטן (ג) – (1) לבטל את הרישיון או להתלותו לתקופה שיקבע, בהתקיים אחד מאלה: (א) הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי; (ב) חדל להתקיים תנאי מן התנאים למתן הרישיון לפי סעיף 20יד(א) או (ג); (ג) הופר תנאי מתנאי הרישיון או הופרה הוראה מההוראות לפי סימן זה לרבות תנאי מהתנאים לפעילותו של מרכז מורשה לפי סעיף 20טז; (2) להתלות את הרישיון לתקופה שיקבע אם נפתחו כנגד מבקש הרישיון הליכים בעבירות כאמור בסעיף 20יד(ב).
נעמה מנחמי: "(ב) הממונה לא יבטל רישיון הפעלה ולא יתלה אותו לפי הוראות סעיף קטן (א)(1)(ב)(2) או (3ג), אלא לאחר שדרש, בכתב, מבעל הרישיון לקיים את התנאי או ההוראה שחדלו להתקיים או שהופרו, כאמור באותו סעיף קטן, באופן שהורה ובמועד סביר בנסיבות העניין ובעל הרישיון לא עשה כן; ביטול רישיון ההפעלה או התלייתו יכול שייעשו ללא דרישה כאמור, אם לא ניתן לקיים את התנאי או ההוראה כאמור.
נעמה מנחמי: "(ג) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מהאפשרות להוציא צו הגבלה מינהלי לפי סעיף 20כב או צו הגבלה שיפוטי לפי סעיף 20כג".
נעמה מנחמי: "הגבלה על העברת רשיון.
נעמה מנחמי: רישיון הפעלה, לרבות זכות מהזכויות המוקנות בו, אינו ניתן להעברה, אלא אם כן ניתן לכך אישור מראש ובכתב מאת הממונה ובתנאים שקבע; העברת השליטה בתאגיד שהוא בעל רישיון הפעלה טעונה אישור מראש ובכתב מהממונה ורשאי הוא לקבוע כי העברה כאמור טעונה רישיון חדש; אישור כאמור לא יינתן אלא אם שוכנע הממונה שמתקיימים בנעבר כל התנאים הנדרשים למתן רישיון הפעלה.
נעמה מנחמי: "אגרה בעד רשיון או חידושו.
נעמה מנחמי: השר, באישור ועדת החוקה, רשאי לקבוע אגרה בעד הגשת בקשה לקבלת רישיון הפעלה או חידושו".
דוד רותם: אולי נוותר על זה?
נעמה מנחמי: הם יקבעו אגרות כאלה, שאף אחד לא ירצה רשיון.
דוד רותם: אז שלא יעשו רשיונות.
דוד רותם: יש לי זמן להתעסק עם כל האגרות שלהם?
עמית מררי: זה מה שחשבנו לגבי הבקשה ונספחיה.
דוד רותם: יש דברים שתטרידו אותי, אבל אגרות – שיקבע השר.
דוד רותם: אני מוותר על האישור.
דוד רותם: השר רשאי לקבוע אגרות.
נעמה מנחמי: זה חמש דקות דיון.
דוד רותם: "השר רשאי לקבוע אגרה בעד הגשת בקשה לקבלת רישיון הפעלה או חידושו".
דוד רותם: לא צריך את ועדת חוקה.
נעמה מנחמי: סימן ג' נמחק – כבר הסברנו והבהרנו.
נעמה מנחמי: נתעכב על סימן ד' שנמחק, שעוסק באיסור התחזות והטעיה.
נעמה מנחמי: מאחר שאין מטפלים ייעודיים ואין הגבלה על טיפול ייעודי אלא לכל מקצועות הבסיס, וההגבלה היא רק לגבי טיפול במסגרת טיפול של רשיון, שממילא ייבדקו אותם אנשים, אז אין צורך יותר בכל האיסורים שנוגעים לאיסור התחזות.
נעמה מנחמי: כן יש חשש שלמשל, מרכז מסוים יציג עצמו כמרכז מורשה כדי לנסות להשיג עוד אנשים.
דוד רותם: סליחה, סגן יושב-ראש הכנסת הגיע, חבר הכנסת טיבי, בבקשה.
נעמה מנחמי: כפי שהעירה גם עמית, במקרה כזה אפשר יהיה לטפל בנושא דרך קבלת דבר במרמה, אבל ויתרנו, או יותר נכון, משרדי המשפטים והרווחה ויתר על כל סימן ד'.
נעמה מנחמי: הגענו לסימן ג', סמכויות אכיפה ופיקוח.
חן דנוך: אפשר לדון בתפקיד הממונה?
קריאה: מפקחים.
נעמה מנחמי: המפקחים פועלים תחת הממונה.
נעמה מנחמי: זה אותו דבר.
דוד רותם: אחרי שנקבע את כל הסמכויות של הממונה, נגיע אליו.
נעמה מנחמי: "מינוי מפקחים ותנאים למינוי.
נעמה מנחמי: (א) השר ימנה מפקחים מבין עובדי משרדו, לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי פרק זה.
נעמה מנחמי: (ב) לא יתמנה למפקח לפי סעיף זה, אלא מי שמתקיימים לגביו כל אלה", וכאן היתה לנו המחלוקת הניצחת בין האפשרות הראשונה, שבה משטרת ישראל תודיע, אם היא מתנגדת למינוי, לבין מצב שבו משטרת ישראל תעביר את המידע לשר, והוא זה שיחליט, אם אותו אדם ראוי להתמנות, בהתאם למרשם הפלילי.
דוד רותם: רבותיי, שלוש דקות הפסקה.
דוד רותם: אנחנו בסימן ג', סמכויות אכיפה ופיקוח, בסעיף 20כב, בנושא המפקחים שימנה השר לצורך פיקוח על הוראות החוק.
דוד רותם: העלינו את הנושא של האם משטרת ישראל תעביר את המידע או שמא הממונה.
דוד רותם: ביטחון הציבור זה ודאי אתם מבינים.
נירית להב-קניזו: העניין הוא שכשמדובר רק בסמכויות פיקוח, אנחנו לא חושבים שיש פה שאלות של ביטחון פנים.
נירית להב-קניזו: יש פה שאלה של התאמה, האם ללא עבר פלילי כזה או אחר- - -
דוד רותם: יכול להיות שיש לי מב"דים, ואני מסוכן לציבור.
דוד רותם: ביטחון הציבור – זה מופיע אצלכם המון פעמים.
דוד רותם: אישור למתן נשק – אצלכם זה גם כן טעמים של ביטחון הציבור.
נירית להב-קניזו: באישור למתן נשק יש עניין מובהק של ביטחון הציבור.
נירית להב-קניזו: פה מפקחים, שמפעילים סמכות שהיא לא חודרנית והיא לא פוגענית מבחינת זכויות אדם, אנחנו לא חושבים שיש עניין של ביטחון הציבור או של שלום הציבור, ולכן אנחנו חושבים שאין מקום שהמשטרה- - -
דוד רותם: לא, "הוא לא הורשע בעבירה שמבחינת מהותה, חומרתה או נסיבותיה"- - -
נעמה מנחמי: מכאן ואילך זה הנוסח השני.
נעמה מנחמי: "משטרת ישראל הודיעה, בתוך 90 ימים ממועד פניית השר אליה, כי היא אינה מתנגדת למינויו מטעמים של ביטחון הציבור, לרבות בשל עברו הפלילי".
דוד רותם: כיוון שאתם יודעים מה זה "עברו הפלילי", אתם תגידו אם האיש הזה ראוי או לא ראוי.
נירית להב-קניזו: יש הרבה גורמים שמוסמכים, לפי חוק המרשם הפלילי ולפי חוקים אחרים, לבחון עבר פלילי בהקשרים רלוונטיים.
דוד רותם: אני לא אתן את המב"דים.
דוד רותם: אתם רוצים רק להעביר את הרישום הפלילי, ושהשר יחליט?
דוד רותם: אני מסכים שיהיה רק "הוא לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה חומרתה אין הוא ראוי לשמש כמפקח לפי פרק זה".
דוד רותם: כל מה שיועבר זה רק הרשעות, ולא יועברו מב"דים.
נועם פליק: מכיוון שמדובר במפקחים שהם עובדי המשרד, בכל מקרה יש סמכות לעובדי מדינה לבדוק אותם, אז אולי אפשר להציע, להוריד את הסעיף.
עמית מררי: ההצעה מקובלת עלינו.
נעמה מנחמי: אז הורדנו את כל 1.
עמית מררי: אם לא אכפת לכם, ניתן תשובה סופית בפעם הבאה, כדי לבדוק רוחבית, אבל כן – בגלל שהוא עובד מדינה; כל בעלי התפקידים קודם שדיברנו עליהם- - -
דוד רותם: עובדי מדינה נבדקים – מקבלים לגביהם את כל המרשם?
דוד רותם: הגיע הזמן לתקן את חוק המרשם שוב.
נעמה מנחמי: אז תחזירו תשובה.
נעמה מנחמי: אני מזכירה שהישיבה הבאה היא ביום שני.
דוד רותם: ואז אני גומר את החוק, כך שאם אתם תרצו עוד שינויים ותיקונים, כדאי שתעשו את זה עד מחר.
נעמה מנחמי: "(2) הוא עומד בתנאי כשירות נוספים ככל שהורה השר בהסכמת השר לביטחון הפנים; הוא קיבל הכשרה מתאימה, לרבות בתחום הסמכויות שיהיו נתונות לו לפי פרק זה, כפי שהורה השר בהסכמת השר לביטחון הפנים.
נעמה מנחמי: "(ג) הודעה על הסמכת מפקח לפי סעיף זה תפורסם ברשומות.
נעמה מנחמי: סמכויות מפקח.
נעמה מנחמי: "לשם פיקוח על ביצוע ההוראות לפי פרק זה, רשאי מפקח, לאחר שהזדהה לפי סעיף קטן (ב): (1) להיכנס למרכז מורשה ולדרוש ממטפל, מעובד או ממי שמטופל במסגרת תכנית לשיקום מונע או ממי שנחזה לאחד מאלה למסור לו את שמו ומענו ולהציג בפניו תעודת זהות או תעודה רשמית אחרת המזהה אותו".
דוד רותם: למה "מטופל"?
נעמה מנחמי: אני חושבת שהם הוסיפו את המטופל שוב, כי עכשיו אנחנו מדברים על מרכז מורשה, אבל יש לזכור, שגם במרכז מורשה – מטופלים שאינם- - -
דוד רותם: אני לא מסכים שהמטופלים יהיו.
נעמה מנחמי: אז ירד "מטופל".
נעמה מנחמי: "(2) להיכנס למרכז מורשה ולדרוש מכל אדם הנוגע בדבר להציג לפניו כל ידיעה או מסמך שיש בהן כדי להבטיח את ביצוען של ההוראות לפי פרק זה או להקל על ביצוען; לעניין זה, "מסמך" - לרבות תיקי מטופלים המטופלים במסגרת תכנית לשיקום מונע, דינים וחשבונות, תעודות, פלט"- - -
דוד רותם: מי מחק את "והכל תוך השמטת פרטיהם המזהים של מטופלים שלא הורשעו בביצוע עבירת מין"?
שרונה עבר-הדני: זה המטופלים שמטופלים במסגרת התוכנית לשיקום מונע.
נעמה מנחמי: אבל לגבי "פלט", יכול להיות שלמרות שזה לא תיק מטופל, זה כן פלט או מסמך שיש בו, נגיד, רשימה של כל המטופלים; זה לא התיקים עצמם, לכן זה צריך להיות.
נעמה מנחמי: "לעניין זה "פלט" - כהגדרתו בחוק המחשבים".
נעמה מנחמי: זה ייכנס, אני חושבת, להגדרות הראשיות, כי יש לנו עוד פלט, בנושא ההסמכה של המפקחים של יחידת צור.
נעמה מנחמי: רציתי להסב את תשומת לב הוועדה, שבעצם אין להם סמכות למנוע פעולה או לעשות משהו, אלא רק סמכויות של בקשת מידע, להבדיל מהממונה, שיכול, למשל, לסגור או לתת הוראה ספציפית.
דוד רותם: הממונה הוא איש בכיר.
נעמה מנחמי: רק לתשומת לב הוועדה, כי יש לזכור, שאותם מפקחים הם אנשי השטח – הם יהיו שם באותו רגע.
נעמה מנחמי: הממונה הוא פחות זמין.
נעמה מנחמי: "(ב) מפקח לא יעשה שימוש בסמכויות הנתונות לו לפי סעיף זה, אלא בעת מילוי תפקידו ובהתקיים שניים אלה: (1) הוא עונד באופן גלוי תג המזהה אותו ואת תפקידו; (2) יש בידו תעודת מפקח המעידה על תפקידו ועל סמכויותיו, שאותה יציג על פי דרישה".
נעמה מנחמי: שאלתי את זה, וקיבלתי תשובה, אבל אני בכל זאת רוצה לשאול, כדי שהנושא יעלה – בעצם המפקחים מפקחים רק על המרכזים המורשים; כל היחידות האחרות, הפיקוח יהיה פיקוח פנימי, במסגרת העובדה שמדובר במשרדי ממשלה ויחידות של הממשלה.
נעמה מנחמי: צו הגבלה מינהלי.
נעמה מנחמי: "היה לממונה יסוד סביר לחשד כי חדל להתקיים תנאי מן התנאים למתן רישיון הפעלה לפי סעיף 20יד או הופר תנאי מתנאי הרישיון או מההוראות לפי סימן ב', וכי נגרמת בשל כך פגיעה בשלום הציבור או בשלומם של מטופלים במסגרת תכנית לשיקום מונע במרכז לשיקום מונע מורשה, או שישנו יסוד סביר לחשש שתיגרם בשל כך פגיעה כאמור, רשאי הוא לדרוש, בכתב, מהבעלים של המרכז או ממי שמנהל את המרכז לקיים את התנאי או ההוראה שחדלו להתקיים או שהופרו (בסימן זה – התראה מנהלית)".
נעמה מנחמי: אני תוהה, בהנחה שהוא כן חושב שיש סכנה למטופלים שהם לא במסגרת תוכנית לשיקום מונע במרכז, כלומר השאלה, אם באמת צריך להוסיף את התוספת הזו כאן, או די לכתוב "וכי נגרמת בשל כך פגיעה בשלום הציבור או בשלומם של מטופלים".
דוד רותם: גם אם יש שם מטופלים שהם לא במסגרת תוכנית לשיקום מונע, אבל יש חשש לפגיעה בהם- - -
נעמה מנחמי: המרכז מפוקח.
נעמה מנחמי: "(ב) ניתנה התראה מנהלית לפי סעיף קטן (א), ולא קוימו הוראותיה באופן ובמועד שנקבעו בה, רשאי הממונה להורות, בצו, על הגבלת הטיפול שניתן במקום במסגרת תוכנית לשיקום מונע, לרבות הוראה כי לא יינתן במקום טיפול כאמור, או כי הוא יינתן במגבלות ובתנאים שנקבעו בצו (בסימן זה – צו הגבלה מינהלי); הממונה רשאי לקבוע בצו הוראות לעניין האחראים לביצועו ודרכי הבטחת מילויו.
דוד רותם: אני רוצה להבין: ניתן צו מינהלי – מה קורה למטופלים?
דוד רותם: אני רוצה שכשהממונה נותן צו לצו מינהלי, לא לתת יותר טיפול, בתנאי שהוא גם דאג לכך, שהמטופלים ימשיכו את הטיפול שלהם באיזשהו מקום – לא שיזרוק אותם לרחוב.
עמית מררי: כשעברנו למודל רישוי אחר, לא מדובר יותר בסגירת המקום כמקום, אלא על הכרזה על מקום כמקום שלא ייתן טיפול ייעודי במסגרת שיקום מונע, בכלל לא במגבלות, ולכן אנחנו לא יכולים לסגור את המקום, ופיזית למנוע מהמטופלים להמשיך להיות מטופלים שם, אם רוצים במסגרת פרטית, שלא במסגרת שיקום מונע.
עמית מררי: כמובן, במסגרת התוכנית לשיקום המונע הגורם המקצועי המתאם יצטרך למצוא פתרון חלופי.
דוד רותם: נניח שהגיע הממונה, ראה שיש דבר נוראי, החליט לסגור את המקום, לתת צו, לא יינתן יותר טיפול מונע.
דוד רותם: איפה מחר- - -
עמית מררי: בגלל שמדובר במסגרת לשיקום מונע, שהיא חלק מתוכנית, הגורם המקצועי המתאם, אם הוא רוצה להוציא אותו ממקום אחד, הוא צריך לתת לו פתרון חלופי.
דוד רותם: החשש שלי הוא הזמן שיעבור.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה מיידית.
נעמה מנחמי: אפשר לכתוב הוראה שאומרת שימצא להם מקום בתוך X ימים.
עמית מררי: אם בכלל, אז צריך להתייחס לנושא של הפעולה הזאת, נעשית תוך עדכון או תיאום עם הגמ"מים, כי לגבי אלה שבצו- - -
דוד רותם: כלומר סגירה מינהלית תהיה בתיאום עם הגמ"מ.
נעמה מנחמי: "(ג) על אף הוראות סעיף קטן (א), מצא הממונה כי כתוצאה מפעילותו של המרכז המורשה יש אפשרות ממשית לפגיעה מיידית בשלום הציבור או בשלומם של המטופלים בו במסגרת תוכנית לשיקום מונע, רשאי הוא להוציא צו הגבלה מינהלי כאמור בסעיף קטן (ב), בלי שנתן קודם לכן התראה מנהלית.
נעמה מנחמי: "(ד) לא יינתן צו הגבלה מינהלי אלא לאחר שניתנה לבעלים של המרכז המורשה שלגביו ניתן הצו, הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו בפני הממונה; לא ניתן לאתר את הבעלים בשקידה סבירה, תינתן ההזדמנות כאמור למנהל המרכז, ככל שניתן לאתרו בשקידה סבירה.
נעמה מנחמי: "(ה) על אף הוראות פסקה (ד), מצא הממונה כי יש חשש לפגיעה מיידית בשלום הציבור או לשלומם של המטופלים בו, רשאי הוא להוציא צו הגבלה מינהלי לפי סעיף קטן (ג) גם בלא שניתנה הזדמנות לטעון טענות כאמור באותה פסקה, אם סבר שיהיה במתן הזדמנות לטעון טענות כאמור כדי לסכל את מטרת הוצאת הצו, ובלבד שהזדמנות כאמור תינתן בהקדם האפשרי לאחר מכן.
נעמה מנחמי: (ו) צו הגבלה מינהלי יעמוד בתוקפו לתקופה שתיקבע בו, ורשאי הממונה להאריך את תוקפו לתקופות נוספות ובלבד שסך כל התקופות לא יעלה על 45 ימים מיום שניתן; בית המשפט המוסמך לדון בעבירה לפי סעיף 22(א)(2) רשאי להאריך את תוקפו של צו כאמור לתקופות נוספות שלא יעלו על 30 ימים".
נעמה מנחמי: זה עדיין עבירה, לפי סעיף 22(2)?
עמית מררי: זה עבירה, לפעול בניגוד לתנאים.
נעמה מנחמי: אבל זה נשאר 22(א)(2)?
עמית מררי: צריך לבדוק את זה.
נעמה מנחמי: נבדוק את זה אחר כך.
נעמה מנחמי: "רשאי להאריך את תוקפו של צו כאמור לתקופות נוספות שלא יעלו על 30 ימים כל אחת אם שוכנע כי התקיימה עילה מהעילות האמורות בסעיף 20כג(א) או (ג); ואולם הוגש כתב אישום בעבירה שבקשר אליה הוצא צו ההגבלה המנהלי, לא יאריך בית המשפט את תוקפו של הצו לפי סעיף זה מעבר ל- 30 ימים לאחר הגשת כתב האישום ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 20 כו.
נעמה מנחמי: "(ז) לשם קיום הוראותיו של צו הגבלה מינהלי, רשאי שוטר להיכנס למרכז מורשה שלגביו ניתן הצו, ולנקוט אמצעים סבירים לצורך ביצועו.
נעמה מנחמי: "20כד.
נעמה מנחמי: עיון חוזר.
נעמה מנחמי: (א) הרואה עצמו נפגע מצו הגבלה מינהלי רשאי להגיש, לאחר תיקון ההפרה או לאחר שפסקה עילת המניעה לפעילות המרכז, בקשה לעיון חוזר בצו המנהלי; "(ב) הוגשה בקשה כאמור ומצא הממונה כי ההפרה תוקנה או כי אין עוד מניעה לפעילותו של המרכז, יבטל את צו ההגבלה המנהלי.
נעמה מנחמי: "בקשה לביטול צו הגבלה מינהלי.
נעמה מנחמי: (א) הרואה עצמו נפגע מצו הגבלה מינהלי רשאי להגיש לבית המשפט המוסמך לדון בעבירה לפי סעיף 22(א)(2) בקשה לביטולו.
נעמה מנחמי: "(ב) הגשת בקשה לביטול צו הגבלה מינהלי לפי סעיף קטן (א), אינה מתלה את תוקפו של הצו, כל עוד לא החליט בית המשפט אחרת; החליט בית המשפט להתלות את תוקפו של הצו במעמד צד אחד, תידון הבקשה במעמד הצדדים בהקדם האפשרי, ולא יאוחר מתום שבעה ימים מיום ההחלטה.
נעמה מנחמי: "(ג) בית המשפט רשאי לבטל צו הגבלה מינהלי, לאשרו או לשנות תנאי מתנאיו".
נעמה מנחמי: הערות עד כאן?
דורון אביטל: כמה זמן עבר מאז שהוא הוציא את הצו, עד שאפשר להחזיר- - -
נעמה מנחמי: זה לא קבוע במועד; יש הזמנים המקסימליים, ויש עיון חוזר, שכעיקרון, צריך להיות בתכוף ובמיידי.
נעמה מנחמי: "צו הגבלה שיפוטי.
נעמה מנחמי: (א) הוגש כתב אישום בשל עבירה לפי סעיף 22(א)(2) או בשל הפרת צו הגבלה מינהלי, רשאי בית המשפט שאליו הוגש כתב האישום, אם שוכנע כי התקיימה עילה מהעילות האמורות בסעיף 20כג(א) או (ג), לצוות על הגבלת הטיפול שניתן במקום במסגרת תוכנית לשיקום מונע, לרבות הוראה כי לא יינתן במקום טיפול כאמור, או כי הוא יינתן במגבלות ובתנאים שנקבעו בצו עד לסיום ההליכים המשפטיים או לתקופה אחרת שיקבע (בסימן זה – צו הגבלה שיפוטי); בית המשפט רשאי לקבוע בצו שיפוטי הוראות לעניין האחראים לביצוע הוראות הצו ודרכי הבטחת מילויו.
נעמה מנחמי: "(ב) הורשע אדם בעבירה כאמור בסעיף קטן (א), רשאי בית המשפט, בנוסף על כל עונש אחר שיטיל עליו, לתת צו הגבלה שיפוטי לתקופה שלא תעלה על שישה חודשים".
נעמה מנחמי: קבילות ראיות – נשאר אותו דבר, אבל מאחר שאנחנו כל כך קרובים לסוף, נקריא: "לצורך החלטה לפי סעיפים 20כג(ו) או 20כו ועד להגשת כתב אישום, רשאי השופט להיזקק לראיות אף אם אינן קבילות במשפט.
נעמה מנחמי: "20כח.
נעמה מנחמי: סדרי דין במתן החלטה בעניין צו.
נעמה מנחמי: בכל עניין של סדרי דין שאין עליו הוראה אחרת לפי חוק זה או בחיקוק אחר ינהג בית המשפט, בדונו בבקשה בעניין צו, בדרך הנראית לו הטובה ביותר להכרעה צודקת ומהירה.
נעמה מנחמי: "20כט.
נעמה מנחמי: עיון חוזר בהחלטה בעניין צו.
נעמה מנחמי: בית משפט שנתן החלטה בעניין צו רשאי לדון מחדש בהחלטתו, לבקשת מי שרואה עצמו נפגע מההחלטה אשר לא הוזמן להשמיע את טענותיו או אם ראה כי הדבר מוצדק בשל נסיבות שהשתנו או עובדות חדשות שהתגלו לאחר מתן ההחלטה.
נעמה מנחמי: "ערעור על החלטה בעניין צו ועל החלטה למתן צו הגבלה שיפוטי.
נעמה מנחמי: (א) על החלטה בבקשה בעניין צו ניתן לערער לבית המשפט שלערעור.
נעמה מנחמי: "(ב) הרואה עצמו נפגע מצו הגבלה שיפוטי שניתן לפי סעיף 20כד(ב) רשאי לערער עליו במסגרת הערעור על גזר הדין".
נעמה מנחמי: את פרק השיקום המונע ופרק הרישוי למינהו, כשנשאר לנו מתוכו הנושא של המב"דים והנושא של מינוי מפקחים.
דורון אביטל: העליתם קודם את השאלה לגבי מה יעשו עברייני המין שבפיקוח בזמן שהצו המינהלי של סגירת הביניים.
דורון אביטל: תוך חודשיים או אולי פחות הוא יכול לחזור לעבוד במקום.
דורון אביטל: לא ניקח אנשים באמצע טיפול- - -
דוד רותם: זה יהיה בתיאום עם הגמ"מ, והם יחליטו.
שלי הרפז-גרינברג: כשהם יחליטו, יכול להיות מצב שהם גם ילכו לבית משפט, לשנות את הצו.
נעמה מנחמי: הרי עיון חוזר בצו אפשר תמיד.
נעמה מנחמי: נעבור עכשיו להוראות המעבר.
דוד רותם: בואי נגמור עם הממונה.
דוד רותם: לא נקבע לכם בחוק תנאי כשירות.
קריאה: לגבי תיאור התפקיד והדרישות- - -
דוד רותם: אני לא מאשר לכם תיאור תפקידים.
דוד רותם: אני לא מכניס לחוק דבר אחר.
בשארה פראן: אז הנוסח כפי שהעליתם עכשיו.
נעמה מנחמי: הנוסח נשאר כמו שהוא כתוב בחוק.
נעמה מנחמי: אני יודעת שהעברתם נוסח שכולל גם הפניה למינויים.
דוד רותם: אני לא מתעסק בזה.
נעמה מנחמי: הנוסח יהיה מה שמופיע כרגע.
קריאה: תואר שני זה משתנה החל מהיום.
דוד רותם: לכולם.
נעמה מנחמי: אני חושבת שהוראות המעבר לא השתנו ביומיים האחרונים, אז כולם, אני מניחה, ראו אותן, ואין צורך להקריא לפני שלפחות נעלה את הסוגיות שאנחנו חושבים עליהן.
נעמה מנחמי: השינוי שצריך לזכור לגבי הוראות המעבר, זה שאם קודם דיברנו על הוראות מעבר שקשורות בעצם לכל מי שעוסק בטיפול ייעודי, כולל אנשים שהם מטפלים בקליניקות, עכשיו בעצם הדיון שלנו עוסק רק במטפלים שמטפלים במסגרת השיקום המונע במרכזים שמדינת ישראל שולחת אליהם את אותם עברייני מין, או במרכזים ממשלתיים למיניהם.
נעמה מנחמי: עכשיו, אני חושבת, בשים לב לכך, צריך לקרוא את הוראות המעבר.
נעמה מנחמי: "(א) מי שערב תחילתו של חוק זה עסק כרופא מומחה בפסיכיאטריה, פסיכולוג, עובד סוציאלי או קרימינולוג קליני או קרימינולוג אחר שקיבל רישוי לפי חוק לעסוק בטיפול והוכיח ידע וניסיון בטיפול ובאבחון עברייני מין או במי שאובחנו סובלים מסטיות מין בהיקף של כ–900 שעות, רשאי לעסוק כמטפל במרכז"- - -
רוני בנצור: אני לא מבינה, למה צריך להיכנס לזה, אם לא נכנסנו לזה קודם, בחוק עצמו, בעניין מי רשאי לטפל.
רוני בנצור: הרי זה לא פורט קודם בהקשר למי רשאי לטפל במרכזים הייעודיים.
רוני בנצור: אמרנו שיש מקצועות בסיס.
נעמה מנחמי: גם במרכזים קבענו שייקבעו תנאי הכשרה וכשירות.
נעמה מנחמי: הם לא מפורטים, כי זה ייקבע בתקנות, אבל מאחר שיש אנשים שכן מטפלים היום, אנחנו רוצים לחשוב כבר עכשיו, מה ייעשה אתם, ואת זה אנחנו חושבים שנכון לדון בזה עכשיו.
שמואל הירשמן: אני חושב שאפשר להיעצר בשורה השלישית, לומר: מי שערב חוק זה עסק במקצועות האלה והאלה, נקודה.
דוד רותם: בלי ניסיון קודם בעברייני מין.
שמואל הירשמן: כן.
שמואל הירשמן: אנחנו במסגרת האיגוד הפסיכיאטרי, החזרתי את הדיונים שנעשו פה – האיגוד הפסיכיאטרי עומד על זה שההסמכה כמומחה מכילה בתוכה את התחומים השונים, אנחנו גם בודקים מחדש את הסילבוס של ההתמחות, אנחנו בודקים מחדש את בחינות הרישוי, אבל עומדים על זה שעצם ההסמכה כרופא מומחה – זה יהיה התנאי לעיסוק.
דוד רותם: רשום.
פטר סילפן: הייתי רוצה להבין, איך נקבע 900 שעות?
פטר סילפן: ולמה דווקא 900?
דוד רותם: עשינו חשבון, כמה שנות עבודה.
נעמה מנחמי: חשבנו, במקום להתחיל לבדוק שנים, וכמה הוא עבד בכל שנה, ולראות, אם אנחנו הולכים לפי ממוצע או לפי מה שזה לא יהיה, בניסיון לפשט את זה דיברנו על 900 שעות, שזה שווה ערך ל-3 שנים כפול 6 שעות שבועיות.
פטר סילפן: איך מודדים את השעות?
נעמה מנחמי: האדם יאמר:
נעמה מנחמי: אני עשיתי קבוצת טיפול במשך 3 שנים, היו לי 2 קבוצות, טיפלתי בכל אחת שנתיים, יביא הוכחות, ואנחנו מדברים על הוכחות מינהליות לכך שבאמת היתה לו כזאת קבוצת טיפול, וזה ההוכחה שהוא יעשה מול הממונה.
נעמה מנחמי: סעיף (א)(1) עוסק במי שכן יש לו מקצוע הבסיס, אבל אין לו ההכשרה, אבל אנחנו פוטרים אותו מאותה הכשרה, ונותנים לו להמשיך לעסוק גם אם יש לו ניסיון של 900 שעות.
נעמה מנחמי: זה בעצם הסעיף הראשון.
נועם פליק: הפסיכיאטריה של הילד- - -
נעמה מנחמי: ראיתי את זה תוך כדי.
נעמה מנחמי: התכוונתי לדחוף לכם את זה בשקט...
קריאה: "ערב תחילתו של חוק זה עסק" – נניח שמישהו עסק בתחום הזה 10 שנים, עשה הפסקה של שנתיים, כי הלך לתפקיד ניהולי או מינהלי – איך הוא נכלל במסגרת ההגדרה הזאת?
נעמה מנחמי: כתוב "עסק", כלומר הוא בעל הרשיון של פסיכיאטר, ויש לו ניסיון, ולא הגדרנו מתי – "הוכיח ידע וניסיון בטיפול ובאבחון עברייני מין, של 900 שעות".
נעמה מנחמי: לא אמרתי "תוך חמש השנים האחרונות", להבדיל מהנוסח הקודם, שכן דיבר על תחימת זמן.