GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: מצד אחד יש אפשרות לומר שאתם צריכים לתת רישיון בתוך 30 יום, ואני לא רוצה להפיל את זה עליכם, כי אני יודע שזה לוקח זמן, מצד שני אני לא רוצה לפגוע באחרים.
דוד רותם: צריך לנסח בדרך שמאפשרת לי לקבל רישיון זמני או מכוח חוק, או שאתם תתנו רישיונות זמניים, או משהו כזה.
נעמה מנחמי: אפשר אולי להוסיף את זה לסעיף קטן (ב) או כסעיף קטן (ג).
נעמה מנחמי: ננסח את זה.
נעמה מנחמי: נשמח לעשת דיון קצר בנושא של חידוש הרישיון.
נעמה מנחמי: היושב-ראש העיר על תקופת הרישיון אם אפשר לעשות את זה רישיון צמית עד לביטולו.
דוד רותם: לא צמית.
דוד רותם: אני מציע שתעשו את זה כמו רישיון של עורכי-דין, זאת אומרת, את האגרה ישלמו כל שנה.
רינת וייגלר: הנושא זה לא אגרה.
דוד רותם: הנושא הוא ודאי אגרה.
דוד רותם: מה זה "לא אגרה"?
דוד רותם: הפכתם להיות צדיקים כולכם, פתאום האגרות לא חשובות.
רינת וייגלר: ההבדל בין רישוי עורך-דין לבין רישוי מסגרת כזאת הוא לא האגרה, הוא לא העובדה שמשלמים אגרה או לא משלמים אגרה בכל שנה.
רינת וייגלר: במהות המטריה הזאת יש שוני בין זה לבין רישיונות.
רינת וייגלר: הרעיון הוא בכך שיש חידוש on going, הוא נובע מכך שיש פה מסגרות שדברים משתנים בהן, שיש פיקוח מתמיד עליהן, שיש עניין בכך שיעברו פרוצדורה של בדיקה מחדש כל זמן מסוים.
רינת וייגלר: אולי אפשר גם להגיד את זה על עורכי-דין, זה נכון - - -
דוד רותם: עורכי-דין לא צריכים לעבור בדיקה.
רינת וייגלר: בדיוק.
רינת וייגלר: זו בכל זאת מטריה אחרת, ולכן חשבנו שנכון רישוי ראשון לתת לתקופה של שנה, ורישוי שני לתת לתקופה ארוכה יותר, אבל לא לצמיתות.
דוד רותם: אני רוצה שאתם כל הזמן תפקחו, אני לא רוצה שבפעם השנייה, אם הרישיון יהיה לשלוש שנים, יבדקו את הגוף רק 45 יום לפני תום הרישיון כשהוא מגיש בקשה לחידוש.
דוד רותם: אני רוצה שאתם תעשו שם בדיקות כל שלושה חודשים, שישה חודשים, שמונה חודשים, לא חשוב כמה, ואם הוא לא עומד בתנאים, אתם תיקחו לו את הרישיון, כמו שעשו עכשיו בחוק הטיס.
רינת וייגלר: לקחת לך את הרישיון אני יכולה בכל מקרה.
דוד רותם: אני אומר שאין טעם שאני אגיש בתוך 45 לפני תום הרישיון כדי שתוכלו לבדוק.
דוד רותם: אני רוצה שתבדקו כל הזמן.
רינת וייגלר: זה נכון מבחינת הפיקוח.
רינת וייגלר: הפיקוח נעשה לפי ממדים ולפי הקריטריונים, כפי שהוא נעשה בכל מקרה בכל המוסדות אצלנו במשרד.
דוד רותם: אם אני לא עומד בתנאים, ייקחו לי את הרישיון.
רינת וייגלר: בכל זאת במהות העסק אם אתה לא רוצה את זה מהמבט של המפקח, תסתכל ממבט המפוקח.
רינת וייגלר: בכל זאת אם אדם יודע שבכל X זמן הוא צריך לעבור פרוצדורה של חידוש הרישיון, מצד אחד זה מאפשר לו לפעול, ולכן אנחנו באמת לא נותנים רישיון לתקופות קצרות.
רינת וייגלר: מצד שני זה בכל זאת מחייב אותו, גם במובן המינהלי, גם במובן המהותי.
רינת וייגלר: הוא יודע שהוא צריך להגיש בקשה לרישיון, זה נכון, זה נכון במהות.
רינת וייגלר: מעבר לכך בעורך-דין יש משהו במטריה שהוא שונה לגמרי.
דוד רותם: בתקופה שהייתי עורך-דין והחזקתי סטאז'רים, בשלב מסוים מינו מפקח על המתמחים.
דוד רותם: הוא היה מטלפן אלי והיה אומר לי: אני רוצה לבוא ביום רביעי הבא.
דוד רותם: אמרתי לו: תבוא ביום רביעי הבא.
דוד רותם: מאותו יום שהוא דיבר אתי עד יום רביעי המתמחה שלי עבד מ-08:00 בבוקר עד 20:00 בערב ודפק שעון.
רינת וייגלר: זה בדיוק מה שאני אומרת.
דוד רותם: אם הוא היה מגיע בהפתעה, בלי להודיע לי - - -
רינת וייגלר: להגיע בהפתעה הוא יכול בין אם יש רישיון - - -
דוד רותם: נכון, אבל כשאת אומרת לי ש-45 יום קודם הוא צריך להגיש את הרישיון, ב-45 היום האלה אני אסדר את הכול.
רינת וייגלר: זה לא מונע ממני לעשות את הפיקוח השוטף.
דוד רותם: את זה אני רוצה, את הפיקוח השוטף.
רינת וייגלר: זה אתה עושה בנוהלי פיקוח.
דוד רותם: 45 יום יספיק לכם לעשות את הבדיקה ולחדש את הרישיון?
דוד רותם: אחרת אנחנו אומרים: תגיש 45 יום, אבל ממילא תוכל להמשיך לפעול עד שיבדקו אותך ועד שיתנו לך רישיון.
רינת וייגלר: זו תקופה שבדרך כלל אמורה להספיק, מה גם שאנחנו לא מדברים על כמויות אדירות של מסגרות.
רינת וייגלר: אנחנו מקווים שזה יספיק.
נמרוד שמואל שני: בתור מי שמפעיל כרגע מרכז פרטי לטיפול בעברייני מין, השאלה שעומדת בפני אם אני צריך להתעסק כל הזמן בביורוקרטיה או בטיפול.
נמרוד שמואל שני: עם כל הכבוד, לא אכפת לי שיבואו לפקח יום-יום, אבל בשביל מה אני כל הזמן צריך להתעסק בביורוקרטיה של הטפסים במקום להשקיע את מרב האנרגיה - - -
דוד רותם: זה רק פעם בשלוש שנים.
נמרוד שמואל שני: גם כפסיכולוג אני לא מתעסק בכלל בדברים האלה, אני מתעסק פרופר בטיפול גם כשאני מפעיל קליניקה.
דוד רותם: מי רושם אצלך את החשבוניות?
נמרוד שמואל שני: אני רושם את החשבוניות.
דוד רותם: מי שרושם את החשבוניות גם יכול למלא כמה טפסים, זה לא נורא.
נמרוד שמואל שני: אני עדיין חושב שהשיקול המרכזי צריך להיות השיקול הטיפולי ולא השיקול הביורוקרטי.
נמרוד שמואל שני: אני מסכים אתך שצריך פיקוח על המוסדות האלה, ושווה אולי גם בכוח משמעותי, אבל לחדש בכל פעם את הרישיון ולפנות בבקשות, זה מיותר לחלוטין.
נמרוד שמואל שני: זה לא משרת את הטיפול, במיוחד לא באוכלוסיה כזאת, שגם כך מורכב למצוא מטפלים שירצו לטפל בהם.
נעמה מנחמי: באותה הזדת הייתי שמחה להעלות לדיון מי אחראי לזכור שהגיע המועד לחידוש.
נעמה מנחמי: האם אנחנו מטילים את זה על המוסד או על - - -
דוד רותם: זה כמו ברישיון נהיגה ורישיון עורכי-דין.
נעמה מנחמי: ברישיון נהיגה אתה מקבל תזכורת מהמדינה.
דוד רותם: אני רק לא זוכר שאני צריך לשלם.
שרונה עבר-הדני: הם אחראים מספיק לטפל בעברייני מין, הם אחראים מספיק כדי לדעת שהגיע הזמן להגיש בקשה לחידוש.
עדנה הראל: ברשותכם, יש עוד תחומים שבהם הרישוי הוא רישוי מוגבל בזמן, תחומים רגישים שבהם ההנחה המינהלית היא שיש צורך בבדיקה חוזרת ובהבטחת התנאים, בגלל רגישותם, כאשר הנטל עובר למבקש האישור, ובזה שונה בקשת האישור מפיקוח ושלילה.
עדנה הראל: פיקוח ושלילה – הנטל הוא על המינהל, ואם הנושא רגיש, נכון מדי תקופה להעביר את הנטל על מבקש האישור וגם להוכיח שלא השתנו התנאים.
עדנה הראל: כך, למשל, בחוקרים פרטיים, בשונה מעורכי דין, הרישיון שלהם מוגבל, והם זוכרים כנראה, אם הם רוצים להמשיך להיות חוקרים פרטיים, להגיש בקשה לאישור.
עדנה הראל: התעודה של הרבנות הראשית על כשרות, ככל שאני יודעת, מוגבלת בזמן, וצריך להגיש בקשה וצריך לזכור אם אתה רוצה שתהיה לך תעודת כשרות.
דוד רותם: היא מוגבלת בזמן?
עדנה הראל: יש תחומים שבהם הרישוי הוא רישוי מוגבל בזמן, או האישור של הרשות המינהלית הוא אישור מוגבל בזמן, והאינטרס הוא להטיל את הנטל על המבקש להראות שהוא עומד בו.
עדנה הראל: נכון, צריך לאזן בין האינטרס לקיים את המקצוע ובין האינטרס המינהלי, אבל עדיין נכון לטע בנושא הזה, בוודאי במרכז שיש בו מכלול של היבטים ועובדים ורגישות מסוגים שונים, לעמוד בנטל מצד המבקש, מצד בעל הרישיון, מדי תקופה.
דוד רותם: יש עוד הערות על הסעיף הזה?
דנה קייזר: אני באמת מתקשה להבין את הצורך לכרוך את הרישוי והפיקוח ביחד.
דנה קייזר: הפיקוח הוא הדבר המהותי כאן והרישוי הוא ביורוקרטיה נלווית מחויבת המציאות.
דנה קייזר: אני לא יודעת למה צריך לעשות את הפיקוח באמצעות הביורוקרטיה, באמצעות הרישוי.
דוד רותם: זו שיטה.
דנה קייזר: זו שיטה שאני חושבת שהיא לא יעילה.
דוד רותם: אני מאשר את הסעיף, אבל הפעם אני שומר לעצמי את הזכות לעשות עליו שינויים.
אלי אפללו: אדוני היושב-ראש, אני מחזק את מה שאמרת בזכות הלבה לשנות.
אלי אפללו: מישהו צריך להודיע למישהו, מתישהו.
אלי אפללו: כמו שדיברתם על רישיון נהיגה, צריך זמן להודיע להם לפני כן שהתקופה עומדת להסתיים, לפעמים אנשים שמטפלים לא זוכרים הכול, יכולים לטעות.
אלי אפללו: צריכה להיות תזכורת.
ישי שרון: יש בזה גם אלמנט פיקוחי.
דוד רותם: חבר הכנסת אפללו, הדבר נורא פשוט, בניגוד לך הם לא מוציאים יומן נייר ורושמים לעוד שנה כשהם מקבלים את הרישיון, הם רושמים במחשב את התאריך שיזכיר להם לחדש את הרישיון.
דוד רותם: הימים השתנו, אנחנו כבר לא במאה ה-20.
אלי אפללו: גם להם יש אפשרות.
דוד רותם: להם זה עולה כסף – פקיד שיוציא ויכתוב.
אלי אפללו: הוא מכין מכתב אוטומטי.
אלי אפללו: יש טכנולוגיה של המאה ה-20.
דוד רותם: אחר-כך הוא יגיד: אני לא קיבלתי.
דוד רותם: שמרתי את הזכות להציע פה שינויים, אנחנו נחשוב על זה.
נעמה מנחמי: "20ד.
נעמה מנחמי: בעל רישיון הפעלה יודיע לממונה, בכתב, על כל שינוי בפרט מהפרטים שמסר בבקשה לרישיון לפי סעיף 20ג, בתוך 30 ימים מיום השינוי.
נעמה מנחמי: " 20ה(א).
נעמה מנחמי: הממונה ייתן רישיון הפעלה לגבי מרכז לטיפול ייעודי או יחדשו, אם מצא כי מתקיימים כל אלה:" - - -
דוד רותם: אתם שמים לב שסעיף 20ד אומר שהכול כבר נמצא אצל הממונה, אלא אם כן עשיתי שינויים בחודש האחרון לפני חידוש הרישיון?
דוד רותם: על כל פרט הודעתי לו, אז הוא כבר יודע הכול.
דוד רותם: הוא מכיר את העסק שלי יותר טוב ממני.
נעמה מנחמי: רוב הסיכויים שפעם בשנה הוא גם יצטרך לשלוח איזו הודעת עדכון.
נעמה מנחמי: הרבה משרדים דורשים את זה, פעם בשנה לציין מי הצוות - - -
רינת וייגלר: אלה האלמנטים שהם האלמנטים של הבקשה לרישיון, אבל כל התנאים לפעילות - - -
דוד רותם: זו הבקשה לרישיון ולחידוש הרישיון.
רינת וייגלר: בבקשה לרישיון עוד לא דיברנו על הטופס.
רינת וייגלר: רצית שהוועדה תאשר את הטופס ועדה תאשר את הטופס.
רינת וייגלר: מה אנחנו יודעים מה יהיה בטופס?
רינת וייגלר: טופס הבקשה לרישיון זה הטופס שבו אתה צריך לעדכן על שינוי בפרטים, אבל כל מה שהם תנאים לפעילות אלה לא דברים שבהכרח ידועים.
דוד רותם: גברתי ראתה את סעיף 20ה?
דוד רותם: בקבלת הרישיון או חידושו צריכים להתקיים כל התנאים.
רינת וייגלר: כל התנאים שעוד לא דיברנו עליהם.
דוד רותם: בכל אחד מהתנאים האלה, אם חל שינוי, אני צריך לדווח.
נעמה מנחמי: "הממונה ייתן רישיון הפעלה לגבי מרכז לטיפול ייעודי או יחדשו, אם מצא כי מתקיימים כל אלה: (1) מבקש הרישיון והמנהל של המרכז שלגביו מתבקש הרישיון או חידושו, ואם המבקש כאמור הוא תאגיד – גם בעל השליטה בתאגיד ומנהלו, לא הורשעו בעבירה פלילית או משמעתית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה לא ראוי כי יהיו בעלים או מנהל, לפי העניין, של מרכז לטיפול ייעודי; (2) מבקש הרישיון הוכיח, להנחת דעתו של הממונה, כי הוא עומד בתנאים הנדרשים לפעילותו של מרכז לטיפול ייעודי לפי סעיף 20ז, או כי הוא ערוך לעמוד בהם במועד שיקבע הממונה.
נעמה מנחמי: (3) מבקש הרישיון או חידושו לא הוכרז פסול דין או פושט רגל, ואם הוכרז פושט רגל - ניתן לו הפטר כאמור בסעיף 62 לפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש] התש"ם-1980" - - -
דוד רותם: בסוף סעיף 22 המלים "או כי הוא ערוך לעמוד בהם במועד שיקבע הממונה", אני מבקש להוריד.
דוד רותם: לא תיתן את הרישיון אם אני לא עומד בכל התנאים.
דוד רותם: אל תגיד לי: בתוך שישה חודשים תעמוד בהם, אני אבטיח לך, ואחר-כך כן תעמוד, לא תעמוד, בינתיים טיפלת באנשים.
רינת וייגלר: זו בעיה.
רינת וייגלר: בייחוד כשמדובר בתנאים היותר מורכבים, כשמדברים על המרכזים שבהם שוהים מורשים.
רינת וייגלר: כשאני באה לבקש רישיון, בהנחה שאדם בא לבקש רישיון בצורה מסודרת לפני שהוא פותח, הוא יכול להראות תנאים בסיסיים.
רינת וייגלר: יש תנאים שנוגעים לרמת כוח-האדם הספציפי ומי בדיוק יהיה העובד ואיך, הוא צריך להראות לי שהוא יודע שהוא צריך לעמוד בתנאים האלה והאלה ושהוא מתכוון להשיג כוח-אדם כזה וכזה, אבל הוא עוד לא יכול להראות לי את כוח-האדם, כי הוא עוד לא העסיק את כוח-האדם, כי הוא עוד לא קיבל את הרישיון.
דוד רותם: תראה לי את האנשים שעומדים אצלך בתור ומחכים לך.
רינת וייגלר: לזה הוא ערוך.
דוד רותם: רבותי היקרים, רישוי עסקים – אני רוצה לפתוח מסעדה, אומרים לי: אדוני, 13 שורות של קרמיקה, כיורים בשני הצדדים, מים חמים, קולט אדים, מסנן שמנים, עד שיש לי רישיון עסק.
דוד רותם: אני אשקיע כסף ואחר-כך לא תיתן לי רישיון?
דוד רותם: השאלה אם אני רוצה פיקוח אמיתי.
דוד רותם: אני מכיר את התנאים, אני ראיתי לפני כחודש ימים או משהו כזה שסגרו חברת תעופה, כי אמרו להם: תעמדו בתנאים ובכל פעם האריכו להם, והם לא עמדו בתנאים, אז סגרו אותם.
דוד רותם: בינתיים הם הטיסו אנשים והמטוסים טסו, למזלנו גם כולם נחתו.
אלי אפללו: לא בכוח-אדם, אדוני היושב-ראש.
עדנה הראל: אני רוצה להציע שאולי הפתרון יהיה ברישיון מותנה.
עדנה הראל: התנאים יכולים לכלול שהרישיון יפקע אם לא יעמדו בתנאים מסוימים בתוך תקופה.
עדנה הראל: ברישוי עסקים יש רישיון מותנה.
דוד רותם: תלוי במה.
דוד רותם: את אומרת "רישיון מותנה", אחת משתיים, אם התנאים האלה הכרחיים כדי לטפל באנשים, איך אני יכול לתת למישהו רישיון כשאין לו האנשים האלה?
דוד רותם: יהיו לו בעוד שישה חודשים, תבוא לקבל רישיון בעוד שישה חודשים.
דוד רותם: אני לא רוצה שתתחיל לטפל - - -
נעמה מנחמי: אתה לא משאיר גמישות באופן כזה.
רינת וייגלר: הוא מראה לי שהוא עומד לשכור מקום מסוים.
רינת וייגלר: הוא עוד לא שכר אותו, כי הוא עוד לא קיבל רישיון.
רינת וייגלר: יש בעיני חשיבות לאפשר גמישות, כשיוצאים מנקודת הנחה שמי שנותן את הרישוי לא רוצה לתת רישוי למקום שלא יעמוד לתנאים.
רינת וייגלר: כלומר, זה לא שלנו יש אינטרס לתת רישוי למקום שלא יעמוד בתנאים.
נעמה מנחמי: במיוחד מאחר שהתנאים קבועים בחוק.
נעמה מנחמי: גם אם עוד שנתיים יתגלה שאחד התנאים הוא לא הדבר הכי הכרחי, עד שהם לא יבואו ויתקנו בחוק, הם אפילו לא יוכלו לעשות את זה באופן מותנה, ואז הם יצטרכו לבטל את כל - - -
דוד רותם: מתן סמכויות כאלה לעקוף את החוק לאדם, שיהיה בכיר ככל שיהיה, אני לא אוהב את זה.
דוד רותם: השאלה אם לא צריך להגביל את התקופה גם אם אני כותב "או כי הוא ערוך לעמוד בהם במועד שיקבע הממונה".
דוד רותם: פעם אחת זה יכול להיות חודש, פעם אחת זה יכול להיות שלושה חודשים, פעם אחת זה יכול להיות שלוש שנים.
דוד רותם: אני אאשר את זה, אבל אני שומר לי זכות לרביזיה.
תמר עשת סבג: אני מבקשת להתייחס לסעיף 20ד.
תמר עשת סבג: מבקשים כאן הודעה בכתב על כל שינוי בפרט מהפרטים - - -
דוד רותם: הסעיף כבר אושר.
תמר עשת סבג: אין פה בחוק פירוט של התנאים שנדרשים לקבלת רישיון.
דוד רותם: זה בסעיף 20ה, אלה התנאים.
תמר עשת סבג: בסעיף 20 "השר, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט, יקבע הוראות לעניין בקשה לרישיון, לרבות הפרטים שתכלול והמסמכים" - - -
דוד רותם: זה איך ייראה הטופס, מה צריך לצרף.
דוד רותם: התנאים לקבלת רישיון זה בסעיף 20ה, זה מה שאנחנו מדברים עליו עכשיו.
תמר עשת סבג: יכול להיות שיצטרכו לדווח דיווחים אבסורדיים.
תמר עשת סבג: הסעיף הזה מגדיר שינוי בכל פרט מהפרטים, זאת אומרת, אם העסקתי אדם מסוים ועכשיו אני מעסיקה אדם אחר, אני צריכה לדווח בנפרד.
תמר עשת סבג: היום יש לי 14 מטופלים, מחר יש לי 15, זה שינויים מדי יום - - -
דוד רותם: זה לא תנאי לרישיון, אבל אם החלפת את הפסיכיאטר שלך, תודיעי לי, בהחלט כן.
תמר עשת סבג: הבעיה שזה בכל פרט.
תמר עשת סבג: אולי צריך להכניס פרטים מהותיים.
דוד רותם: הפרטים שנמסרים בבקשה לרישיון.
אלי אפללו: הם יהיו בתקנות.
נעמה מנחמי: 20ה(א)(3) – "(3) מבקש הרישיון או חידושו לא הוכרז פסול דין או פושט רגל, ואם הוכרז פושט רגל - ניתן לו הפטר כאמור בסעיף 62 לפקודת פשיטת הרגל [נוסח חדש] התש"ם-1980, אשר לפי תנאיו אינו אוסר עליו להיות בעל רישיון, ואם הוא תאגיד – הוא לא החליט על פירוקו מרצון ובית המשפט לא נתן צו לפירוקו, צו כינוס נכסים או צו פירוק זמני בעניינו;"
נמרוד שמואל שני: אפשר לקבל הבהרה על זה?
נמרוד שמואל שני: אני לא מבין מה זה אומר.
דוד רותם: הממונה יחליט האם הוא חושב שהטיפול באנשים האלה, שנמצאים בבקשה הזאת, לא טוב למטופלים.
נמרוד שמואל שני: מה זה אומר?
נמרוד שמואל שני: לא חידשת לי כלום במה שכתוב כאן.
דוד רותם: מה אתה לא מבין?
נמרוד שמואל שני: אני לא מבין את הסעיף עצמו.
אלי אפללו: מה בסעיף?
נמרוד שמואל שני: מה נוגד את טובת הציבור או את טובת המטופלים?
נעמה מנחמי: זה סעיף סל מסוים, שמכיל בתוכו כל מה שהמשרד לא הצליח לחשוב עליו קודם, והוא חושש שכאשר יגיע יום ויהיה לו אדם שמטפל, אף-על-פי שהוא לא הורשע, אף-על-פי שאין הליכים עומדים ותלויים נגדו, יש איזה - - -
שמחה עודה: יהיו קריטריונים שיפורסמו?
דנה קייזר: יהיו קריטריונים שיפורסמו, אבל אני לא יכולה להעלות בדעתי אפילו דוגמה לעניין הזה.
רינת וייגלר: אני דווקא כן.
נמרוד שמואל שני: אם אדם תוך כדי טיפול עשה משהו שהוא לא אתי.
רינת וייגלר: למשל?
נמרוד שמואל שני: זה צריך להיות יותר מפורט.
נמרוד שמואל שני: זה שזה מעורפל - - -
דנה קייזר: זו סמכות רחבה מאוד.
רינת וייגלר: זאת סמכות רחבה שנתונה לביקורת.
דוד רותם: זו סמכות רחבה שנתונה לאדם שנתון לביקורת של בתי משפט ונתון לביקורת של מבקר המדינה.
נעמה מנחמי: זה סוג של נשק יום הדין, אבל זה נשק יום הדין שאמור להיות מופעל כמו כל דבר מינהלי, בסבירות.
נעמה מנחמי: אם הוא לא יפעל בסבירות, יש בתי משפט.
דוד רותם: אני חושב שזה בסדר גמור.
נעמה מנחמי: "(ב) היו תלויים ועומדים נגד מבקש הרישיון או המנהל, כאמור בפסקה (א)(1), הליכים בעבירות כאמור בפסקה זו, רשאי הממונה לדחות את החלטתו בעניין מתן הרישיון עד לסיום ההליכים נגדו.
נעמה מנחמי: " בסעיף אחר טיפלנו גם בנושא של מה קורה כשיש לו רישיון, והוא מותלה.
נעמה מנחמי: "(ד) הממונה יסרב ליתן רישיון הפעלה או לחדשו אם לא נתקיימו התנאים האמורים בסעיף 20ה(א) או (ג), מנימוקים שימסור למבקש הרישיון ולאחר שנתן לו הזדת לטעון את טענותיו.
נעמה מנחמי: " אנחנו הופכים את סעיף 20ו לסעיף קטן (ד).
נעמה מנחמי: תנאים לפעילותו של מרכז לטיפול ייעודי
נמרוד שמואל שני: למה 20 ולא 18?
דוד רותם: כי הוא כבר מטופל שם ורוצים לגמור את הטיפול.
דוד רותם: זה אדם שכבר התחיל בטיפול כשהוא היה קטין.
דנה קייזר: נשאלת השאלה האם במרכז לבוגרים יוכל להתקבל מי שהוא בן 18 או רק מי שחצה את גיל 20.
אסתי שדה: מעל 18.
דנה קייזר: המרכזים לקטינים יוכלו לתת לו טיפול עד גיל 20, אבל מרכזים לבוגרים יוכלו לתת לו מגיל 18?
דנה קייזר: בעל מרכז יכול להיות או לקטינים או לבוגרים או שהוא יכול להפעיל בימים נפרדים קבוצה לבוגרים וקבוצה לקטינים?
עמית מררי: קבענו שהם לא ישהו ביחד ולא יטופלו ביחד.
נעמה מנחמי: "(ב) השר רשאי לקבוע [בהתייעצות עם שר הבריאות" לשיקול דעת שר המשפטים - "תנאים לעניין ניהול תיקים, תיעוד ואיסוף מידע לגבי המטופלים במרכז לטיפול ייעודי.
נעמה מנחמי: תקנות לעניין שמירה, תיעוד, איסוף וביעור של מידע כאמור יותקנו בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת החוקה.
נעמה מנחמי: " נוסיף שמירה וביעור גם לחלק הראשון של המשפט.
נמרוד שמואל שני: הלוא יש פער בין מידע אישי של המטופלים לבין המידע שהם מטופלים.
נמרוד שמואל שני: באיזה מידע מדובר כאן, או שזה משהו שעדיין לא הוחלט ויהיו אחר-כך תקנות?
דוד רותם: זה מה שייקבע בתקנות.
דוד רותם: זה יהיה שר הבריאות ושר המשפטים?
עמית מררי: שר המשפטים לעניין הסיפה.
דוד רותם: לגבי התנאים לעניין ניהול תיקים, תיעוד ואיסוף אני חושב שצריך לרשום שם את שר המשפטים, כי תקנות הפרטיות נמצאים במשרד המשפטים.
דוד רותם: כל נושא הפרטיות זה במשרד המשפטים.
שרונה עבר-הדני: אני מבקשת ששר הבריאות יהיה בהתייעצות בשני ההקשרים, גם ברישה וגם בסיפה.
דוד רותם: עם שר הבריאות תמיד נתייעץ.
נעמה מנחמי: מאחר שהזכרתי אותו בראשון - - -
דוד רותם: תזכירי אותו בשניהם, אין שום בעיה.
נעמה מנחמי: לא צריך את הסיפה.
דוד רותם: אני לא יודע אם אתם יודעים איך מתקיימות ההתייעצויות.
שרונה עבר-הדני: לפחות אנחנו יודעים שיש תקנות.
נעמה מנחמי: כמו שאומרת אביגיל סון, אפשר לוותר על כל הסיפה, מכיוון שבסופו של דבר כל מה שהיא אומרת שזה ייקבע בתקנות, וברור מזה שזה כללים.
דוד רותם: איזה ממונה פה?
דוד רותם: יש לנו הגדרה על ממונה, ואני לא רוצה שזה יהיה אותו ממונה.
דוד רותם: מאיפה הממונה יודע אם הורשעתי בעבירה פלילית או משמעתית?
רינת וייגלר: לממונה תהיה סמכות לקבל רישום פלילי.
דוד רותם: מי החליט שתהיה לו סמכות כזאת?
דוד רותם: הוא כבר מופיע בתקנות השבים?
רינת וייגלר: הוא יכול להופיע פה.
רינת וייגלר: אם הוא מופיע פה, הסעיף פה ייתן לו את הסמכות.
דוד רותם: עד שלא יהיה עדכון למערכת המשטרתית ולמחשבים שלהם, לא יקבל אף אחד סמכות לגשת.
רינת וייגלר: אז אי-אפשר לשים את הסעיף הזה.
אלי אפללו: נשמע את משטרת ישראל.
רחל גרייבן: הנוסח של הסעיף הזה העלה שאלה.
רחל גרייבן: בכל סעיף שעוסק בהעברת מידע, יש צורך לדעת מי זכאי לקבל את המידע ולשם איזה צורך.
רחל גרייבן: מתוך נוסח הסעיף כמו שהוא זה לא מספיק ברור.
רחל גרייבן: מי שמבקש, אני לא הבנתי לגמרי - - -
דוד רותם: לא יועסק אלא מי שהציג אישור כי לא הורשע בעבירה פלילית או משמעתית.
דוד רותם: הוא יפנה.
נעמה מנחמי: איך הוא יציג אישור שהוא לא הורשע בעבירה משמעתית?
דוד רותם: רבותי היקרים, תעודת יושר אני יכול לקבל?
ישי שרון: לא, אסור לך.
דוד רותם: לא מעסיק.
רינת וייגלר: הממונה.
דנה קייזר: אתה רוצה לעבוד במרכז, אתה צריך לפנות למרכז ולקבל ר"פ.
דוד רותם: רבותי, לא הממונה, לא המעסיק.
דוד רותם: האם העובד עצמו יכול לבוא לתחנת משטרה לבקש תעודת יושר?
רחל גרייבן: היום המידע ניתן למעסיקים של גופים ציבוריים - - -
שרונה עבר-הדני: אדם יכול לבקש מהמרשם העתק מהרישום על עצמו.
דוד רותם: רבותי, אני הולך לתחנת משטרה בכל מקום שהוא, נותן את מספר תעודת הזהות שלי, ושעה אחר-כך אני מקבל.
נעמה מנחמי: זה נכון, רק שהיום, למיטב ידיעתי, הרישוי הזה בנוי בצורה כזאת - - -
ישי שרון: אחת מההמלצות של ועדת קנאי זה באמת לבטל את אותה אפשרות לקבל תדפיס.
ישי שרון: תהיה לך זכות לעיין - - -
דוד רותם: עד שלא תהיה מערכת מחשוב, שתדע מה זה מב"דים ומה זה הרשעות, שום דבר לא ייפתח בעניין.
ישי שרון: שמעתי שזה יהיה בתוך חצי שנה.
דוד רותם: אני שמעתי שזה יהיה בתוך חצי שנה לפני שנתיים בערך.
רחל גרייבן: מה שאנחנו מציעים, כיוון שהדברים נמצאים עכשיו בהתנהלות כללית, צריך שהנוסח של הסעיף יהיה מותאם.
נעמה מנחמי: למיטב הבנתי, כשאדם בא לקבל אישור לרישום פלילי על עצמו, זה ניתן לו במספר עמודים, כשלא כתוב על העמוד הראשון כמה עמודים יש.
נעמה מנחמי: ולכן, אם הוא נותן רק את העמוד הראשון, בעמוד הראשון לא יהיה כתוב כלום.
נעמה מנחמי: ההסדר הזה נועד לע ממעסיקים, שלא מורשים לקבל, לדרוש מאנשים להביא להם את זה ולעקוף באופן הזה את האיסור.
רינת וייגלר: להיפך.
רינת וייגלר: אם רוצים לאפשר בדיקה של מרשם פלילי, העמדה בדרך כלל לאפשר למעסיק כזה או אחר בצורה מפורשת בחוק, ולא ליצור מצב ששולחים אדם להביא.
נעמה מנחמי: זה נכון יותר לעשות את זה כך.
דוד רותם: אני לא מתכוון לתת לאף אחד סמכות, כי אני לא רוצה שהוא ידע על מב"דים, אלא רק על הרשעות.
דוד רותם: ומכיוון שמשטרת ישראל לא מסוגלת להפריד בין המב"דים לבין ההרשעות, אף אחד לא יקבל סמכויות כאלה.
אביגיל סון: התייחסנו להליכים תלויים ועומדים.
נעמה מנחמי: יש לנו הפרדה להליכים תלויים ועומדים במהלך כל החוק הזה.
דוד רותם: מה זה הליכים תלויים ועומדים?
דוד רותם: זה בחקירה?
רחל גרייבן: עמית מררי הבהירה לי שהסעיף הזה קיבל את האישור של מי שעוסק בזה במשרד המשפטים, וזה מקובל מבחינתנו.
עמית מררי: השאלה, אם צריך סעיף הסמכה.
דוד רותם: אני לא מתכוון לתת הסמכה, אני לא מתכוון לתת מב"דים, אני לא מתכוון לתת חקירות.
דוד רותם: אתם רוצים הרשעות – תקבלו הרשעות.
דוד רותם: אני יודע בדיוק איך פותחים תיק חקירה.
אלי אפללו: שתי דקות.
דוד רותם: וממילא אחר-כך זה נסגר מחוסר עניין לציבור.
עמית מררי: השאלה, מה המנגנון שאדוני מציע.
דוד רותם: הצעתי לכם כבר לפני שנתיים, לתת להם מיליון שקלים להסדיר את מערכת המחשב שלהם.
נעמה מנחמי: כאן אתה כן רוצה לתת, גם בתהליכים תלויים ועומדים.
דוד רותם: לא חקירות.
דוד רותם: הליכים תלויים ועומדים לפני שהוגש כתב אישום.
רינת וייגלר: אדוני, כתוב "לא הורשע".
רינת וייגלר: כתוב "לא יועסק אלא מי שהציג אישור מאת הממונה כי לא הורשע- - -".
רינת וייגלר: אנחנו מדברים רק על הרשעה.
נעמה מנחמי: "לרבות הליכים תלויים ועומדים".
דוד רותם: "לרבות הליכים תלויים ועומדים בשל עבירה כאמור".
דוד רותם: אני קודם צריך להביא לך אישור שיש נגדי חקירות, ואני לא רוצה לתת לו את החקירות, כי אני יודע איך פותחים תיק חקירה.
אביגיל סון: אתה רוצה שהוא ינהל את המקום?
אביגיל סון: עד שהוא לא מורשע, אתה רוצה שהוא יוכל לנהל?
דוד רותם: עד שלא מוגש כתב אישום.
דוד רותם: בכתב אישום אני רוצה שהוא לא יוכל לעבוד.
רינת וייגלר: אם יש נגדו הליכים, אין לך קושי שהוא ינהל מקום?
דוד רותם: איזה הליכים?
דוד רותם: הוגש כתב אישום?
דוד רותם: יש תיק חקירה – לא.
אסתי שדה: כשיש מב"דים לא בהכרח כתוב מתי הוגש כתב אישום ומתי לא, עדיין ההליך תלוי ועומד.
דוד רותם: זה אחד הדברים שיש לי טענה כלפיו.
אסתי שדה: לכן גם אי-אפשר לכתוב שהוגש כתב אישום, כי אנחנו לא יכולים לדעת.
דוד רותם: מיליון שקל.
דוד רותם: לזה אני כבר מחכה שנתיים.
רינת וייגלר: השאלה, מה האלטרנטיבה כרגע, אדוני.
דוד רותם: האלטרנטיבה היא הרשעה בלבד.
דוד רותם: אני לא אתן לפסול אנשים בגלל חקירה, שהרי אני יודע כמה זמן יכולה להימשך חקירה במשטרת ישראל.
אלי אפללו: 20 שנה.
דוד רותם: הגזמת.
אלי אפללו: 40 שנה.
דוד רותם: לא לאנשים שרוצים לעבוד במוסדות כאלה...
נעמה מנחמי: אתה אומר שאם יש עובד סוציאלי או פסיכולוג או מישהו שאמור לעבוד עם האנשים האלה - - -
דוד רותם: מישהו הגיש נגדו תלונה.
קריאה: זה לא לעניין מטפלים.
נעמה מנחמי: זה לא לגבי מטפלים, זה לגבי נגיד - - -
דוד רותם: מישהו הגיש נגדו תלונה והזמינו אותו לחקירה, והוא אמר: לא היה ולא נברא, ועכשיו התיק שוכב.
דוד רותם: 20 שנה איש לא יעבוד, כי לא סגרו לו את התיק.
שמחה עודי: אם מישהו רוצה להפיל אותו - - -
אלי אפללו: אנחנו אומרים אם יש כתב אישום.
אסתי שדה: אנחנו לא יכולים לדעת.
ישי שרון: זה עולה גם בהוראה אחרת.
ישי שרון: דיברנו עליה, אגב, לגבי התליית רישיון.
ישי שרון: העניין של הליכים תלויים ועומדים קיים גם בסעיף של דחיית ההחלטה בעניין מתן הרישיון.
נעמה מנחמי: היו לנו עוד מקומות.
נעמה מנחמי: שם, להבדיל מכאן, אנחנו מדברים על המטפלים עצמם או על בעל המוסד.
נעמה מנחמי: צריך לחשוב על הסעיפים האלה בנפרד.
דוד רותם: שם אני לא נותן לו סמכות, אלא הוא ישאל, יבדוק אצל המבקש אם יש כלפיו הליכים תלויים ועומדים.
דוד רותם: אין הליכים תלויים ועומדים – תודה רבה.
מאיה יעקובוב: אדוני, בנוגע למה שאמרת, רק הרשעה, אני רוצה להביא דוגמה קטנה.
מאיה יעקובוב: ביום חמישי האחרון ליוויתי בחורה למשטרה במגרש הרוסים מטעם מרכז הסיוע.
מאיה יעקובוב: היא נסעה באוטובוס, התיישב לידה גבר בן 60, ובזמן שהיא נרדמה הוא הכניס יד לחזה שלה.
מאיה יעקובוב: הזמינו משטרה, עצרו אותה, ומה הסתבר במהלך החקירה?
מאיה יעקובוב: שהיו נגדו תלונות קודמות.
מאיה יעקובוב: אין הרשעה, הוא לא עמד אף פעם למשפט, אבל ברגע שהיא הגיש נגדו תלונה והתפתחה חקירה, ראו במחשב שזו לא התלונה הראשונה.
מאיה יעקובוב: אין פה הרשעה, אבל ודאי שאדם כזה גם יכול להיות מטפל או איש טיפול.
מאיה יעקובוב: אי-אפשר שאדם כזה ייכנס.
מאיה יעקובוב: צריכים לעשות הכול כדי לע את זה.
דוד רותם: את כבר יודעת מה האיש הזה עשה בתלונה הזאת, בתלונה הקודמת, או בשתי תלונות או בשלוש תלונות?
מאיה יעקובוב: כולם היו על תקיפה של נשים והטרדתן.
דוד רותם: האם מישהו הוכיח את זה או שיש רק תלונה?
מאיה יעקובוב: היו מספר תלונות.
מאיה יעקובוב: הוא לא הועמד לדין.
דוד רותם: איזו מהתלונות הוכחה?
מאיה יעקובוב: אתה לא רוצה איש כזה.
מאיה יעקובוב: אתה לא רוצה איש כזה ברחוב, אתה לא רוצה איש כזה במרכז טיפול.
דוד רותם: מה זה "איש כזה"?
דוד רותם: איש כזה שמה, שמישהו מתלונן נגדו?
מאיה יעקובוב: היו נגדו - -
דוד רותם: 20 תלונות.
מאיה יעקובוב: - - לפחות חמש.
דוד רותם: המשטרה חקרה?
מאיה יעקובוב: זה תלוי מאוד אם אחר-כך הקורבן - - -
מאיה יעקובוב: אני לא יודעת מה היה בעניין התיקים הקודמים.
מאיה יעקובוב: אני יודעת מה בעניין התיק הזה – המשטרה חוקרת.
דוד רותם: כבר יש ראיות?
מאיה יעקובוב: צילמו אותו, היו עדים.
דוד רותם: אז המשטרה תגיש כתב אישום, ובזה נגמר הסיפור.
דוד רותם: זה שיש תלונות, זה לא אומר לי כלום.
רינת וייגלר: כאשר אנחנו מדברים על הליכים תלויים ועומדים בניגוד להרשעה, כתוב פה במפורש שיש פה נסיבות שבשלהן העסקתו תהיה גדת לטובת הציבור או לטובת המטופלים.
רינת וייגלר: אני צריכה להראות דבר כזה.
רינת וייגלר: זה לא פסילה על פניה, זו פסילה שצריכה להיות תלוית הקשר ותלוית נסיבות.
דוד רותם: כך אותי לימדו, יכול להיות שצריך לשנות את זה - - -
רינת וייגלר: הוא זכאי.
דוד רותם: האדם הזה לא רק שהוא זכאי, הוא לא עשה כלום, הוא לא עשה שום דבר.