GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרץ מורד: כרגע זה לשיקול דעתך אבל אני חושב שמוצגת פה עמדה שהיא הגיונית ביותר.
דוד רותם: מה הארגונים אומרים על זה שימחקו ריבית פיגורים על חוב לנפגע עבירה?
דוד מדיוני: לנפגע עבירה לא מוחקים.
נועה ברודסקי-לוי: לגבי פיצוי לנפגע עבירה זה לא קיים, זה מסויג.
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו כמובן חושבים שצריך שתהיה סמכות כזאת.
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו חוזרים על העמדה שלנו שכמובן אנחנו חושבים שמי שקובע זה יהיה אדם שהוא תחת הרשות השופטת.
יעל קסטן-רבסקי: יחד עם זאת אנחנו כן חוששים שאם זה יחזור לבתי המשפט – אנחנו לא מדברים רק על האגרה, הנגישות היא הרבה יותר קשה.
דוד רותם: זה לא יחזור.
דוד רותם: אחד מהרשמים של בתי המשפט - - -
יעל קסטן-רבסקי: במסגרת המרכז לגביית חובות?
יעל קסטן-רבסקי: לכך לא תהיה לנו התנגדות.
דוד רותם: מה שפה כתוב "מבין רשמי ההוצאה לפועל", אני רוצה שזה יהיה "מבין רשמי בתי המשפט", שהם בעצם שופטים.
יעל קסטן-רבסקי: לכך לא תהיה לנו התנגדות כל עוד זה במנגנון שתהיה נגישות.
יעל קסטן-רבסקי: לכך לא נתנגד.
פרץ מורד: מי אתם?
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו מארגונים לשמירה על זכויות חייבים בהוצאה לפועל, עמותת "ידיד".
פרץ מורד: בסופו של דבר התשובה שלך נשמעת מוזר.
פרץ מורד: המטרה היא לשמור - - -
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו חושבים שהפרוצדורה הזאת היא חשובה וחשוב שתהיה סמכות גם לפרוס.
יעל קסטן-רבסקי: יותר מזה, אנחנו גם דיברנו על אפשרות שתהיה חקירה כלכלית, שיבדקו את המצב ויפרסו לפי המצב הכלכלי של החייב.
יעל קסטן-רבסקי: כמובן שבזה אנחנו תומכים.
יעל קסטן-רבסקי: וגם סמכות למחיקה של פיגורים, אנחנו כמובן מסכימים.
פרץ מורד: בזה שאת מעבירה את הסמכות לשופטים עצמם או לרשמי בית המשפט, את פוגעת באותו אזרח.
דוד רותם: אתה מבין למה היא רוצה שזה יהיה רשם של בית משפט ולא רשם של ההוצאה לפועל?
פרץ מורד: לדעתי, מבחינתה זה לא משנה.
דוד רותם: אבל אני מוכרח לומר שאני לא מבין אותך.
פרץ מורד: אני אומר שבסופו של דבר אם הסמכות נשארת - - -
דוד רותם: מה אתה רוצה, שיגבו כסף או שיעשו הנחות?
פרץ מורד: שיגבו כסף אבל אם לא יתנו את אותן הנחות במקרים מסוימים, סביר להניח שגם לא יגבו את הכסף.
פרץ מורד: כך אני רואה את זה.
עינת הר-אבן: צריך לזכור גם שההפניה שלנו לרשמי ההוצאה לפועל נבעה מהאופי הדומה של יתר הסמכויות.
עינת הר-אבן: אנחנו התמקדנו פה בפריסה ובמחיקה אבל יתר הסמכויות הן בעצם מהגבלות וכינוסי הנכסים.
עינת הר-אבן: למעשה, מערכת בתי המשפט לא מטפלת בכלל בכינוס הנכסים והידע והמומחיות בתחום הזה שמורה לרשמי ההוצאה לפועל וכל ההלכות שהתפתחו בשנים האחרונות זה סביב כינוסי הנכסים של ההוצאה לפועל.
עינת הר-אבן: לכן המתווה שמוצע פה - - -
דוד רותם: בתי המשפט, עד כמה שזה תלוי בהם, עוד מעט תהיה בוררות חובה, בוררות רשות, גישור חובה.
דוד רותם: בתי המשפט היו שמחים מאוד אם שום דבר לא היה מגיע אליהם.
דוד רותם: אנחנו בעצם צריכים רק שתי ערכאות, בית משפט לערעורים ובג"צ.
דוד רותם: זה מה שאנחנו צריכים וגם שהם יהיו בערכאות נפרדות כמובן.
דוד רותם: פרט לזה בתי המשפט לא צריכים כלום.
עינת הר-אבן: בתי המשפט רואים את ליבת העשייה שלהם בסוגיות משפטיות ולא בסוגיות שתבואנה לפתחם והם יהיו חותמת הגומי.
דוד רותם: אני מקווה שהם לא יהיו חותמת גומי.
עינת הר-אבן: בדברים שהם חושבים שהם טריוויאליים, שלאו דווקא צריך שופט שיעשה אותם, גם בעיני מערכת בתי המשפט זה נכון שהדברים ייעשו לעיתים על-ידי גורמים מנהליים.
דוד רותם: שמעתי השבוע תשדיר שירות, שאני לא יודע אם הוא של המרכז, של ההוצאה לפועל או של בנק לאומי.
דוד רותם: של מי התשדיר הזה?
דוד מדיוני: של ההוצאה לפועל.
דוד רותם: אז מחר תעשו תשדירים כאלה על חובות לקנסות ודברים כאלה.
פרץ מורד: מה לא היה בסדר בתשדיר?
דוד רותם: לדעתי, התשדיר הזה הוא שערורייה שאין כדוגמתה.
פרץ מורד: מה אמרו בתשדיר שהוא לא בסדר?
דוד רותם: זה מבצע של ההוצאה לפועל ובנק לאומי.
דוד מדיוני: דוד, אני לא יודע איפה הבעיה.
דוד מדיוני: אני חושב שאנחנו עושים מהפכה.
דוד מדיוני: אני חושב שהדיון בעשר הדקות האחרונות מזכיר לי את השיר "איך שגלגל מסתובב".
דוד מדיוני: עד לפני לא הרבה זמן, כל ההחלטות השיפוטיות לא היו שוות כלום.
דוד מדיוני: לא היתה גבייה במערכת ההוצאה לפועל, לא היה מרכז לגביית קנסות ואף אחד לא אכף את פסקי הדין וההחלטות השיפוטיות.
דוד מדיוני: עלינו על דרך המלך ואני חושב שאנחנו צריכים לקבל את מלוא החופן מחמאות.
דוד מדיוני: אני מרגיש שכאילו - - -
דוד רותם: תבדוק איפה המשאית עם המדליות.
דוד מדיוני: אני לא זקוק לזה.
דוד מדיוני: זה לא בשביל המדליות, אבל אני חושב שאנחנו עושים פה דבר שוועדת חוקה, חוק ומשפט אמורה לברך עליו.
דוד מדיוני: אני מרגיש שכאילו אנחנו רוצים מידי.
דוד מדיוני: בסך-הכול אנחנו רוצים שהחובות הקשים, תהיה לנו אפשרות לגבות אותם.
דוד מדיוני: אומרים לנו: עכשיו תחזרו לאחור, איך שגלגל מסתובב.
דוד מדיוני: אפשר בקלות לעשות את זה, לחזור ללפני 10 שנים, כשלא היה המרכז לגביית קנסות וששום דבר לא יקרה.
דוד מדיוני: אין עם זה שום בעיה אבל אני חושב שזאת טעות.
דוד רותם: שיוציא בנק לאומי מכיסו את הכסף ויעשה תשדיר שירות ויגיד: מי שרוצה, אני מוחק 50% מהחובות, תבואו אלי.
דוד רותם: תשלמו לי את החוב ואני מוחק אותו.
דוד מדיוני: אני חושב שאנחנו כרשות האכיפה והגבייה ומערכת ההוצאה לפועל, צריכים לוודא שמי שמשלם ומגיע להסדרים, אכן זה בא לידי ביטוי במחשב ההוצאה לפועל ושבאמת הזכויות שלו לא נרמסות.
דוד רותם: אני בא לבנק לאומי, אני חייב להם כסף.
דוד רותם: אומרים לי שאני חייב 100,000 שקלים ואני משלם 50,000 שקלים.
דוד רותם: הם ממלאים לי טופס ביטול כל ההליכים - - -
פרץ מורד: למה שתבוא לבנק לאומי?
דוד רותם: כי הוא יעשה תשדיר שירות.
פרץ מורד: למה שתבוא אליו בסופו של דבר?
פרץ מורד: לא שילמת כל-כך הרבה שנים למה שתבוא?
דוד רותם: הוא עושה תשדיר שהוא מוותר על 50%.
דוד רותם: למה אתה חושב שאני אבוא להוצאה לפועל?
פרץ מורד: כי ההוצאה לפועל עושה את התשדיר.
פרץ מורד: עד היום כשהיה לך חוב בבנק לאומי לא ניגשת ולא טרחת לשלם אותו.
דוד רותם: כי הוא לא עשה תשדירים כאלה והוא לא נתן הנחות.
דוד מדיוני: עובדה שעד שאנחנו לא יוזמים מבצע כזה זה לא קורה.
פרץ מורד: אז אתה בעד מבצע גבייה כי אם יש הנחות אתה תבוא לשלם.
דוד מדיוני: עובדה שעד שאנחנו לא הרמנו את הכפפה זה לא קרה.
פרץ מורד: ומה אם משרד ממשלתי ששוכבים שם חובות בסך 100 מיליון שקלים, שאף אזרח לא טרח לבוא ולשלם את החוב?
פרץ מורד: בסופו של דבר אתה אומר:
פרץ מורד: אני היום לא מקבל ולא אראה אותו בעשור הקרוב.
דוד רותם: מי זה אני?
פרץ מורד: אני כמנהל הגבייה, לצורך העניין.
דוד רותם: אתה יודע איפה הטעות שלך?
דוד רותם: לא מנהל הגבייה ולא משרד האוצר הם הבעלים של הכסף.
דוד רותם: אם הם רוצים, שיבואו ויעשו חוק שאומר שיש מבצע גבייה, יש מבצע הנחות.
דוד רותם: לא אתה ולא אף פקיד הוא הבעלים של הכסף הזה והוא לא יחליט שמוותרים על הכסף.
פרץ מורד: אני חייב לומר לך שבמקרים מסוימים אין לך ברירה אלא לוותר על סכום מסוים מהכסף כדי לראות את שאר החוב.
פרץ מורד: אם יש 80 מיליון חוב ואתה מוותר על הצמדה מסוימת או על פיגור מסוים ואתה תקבל חזרה 70 מיליון שקלים - - -
דוד רותם: ואם תקבל 40 מיליון?
פרץ מורד: במקרים מסוימים - - -
דוד רותם: ואם זה 20 מיליון.
דוד רותם: מי יחליט?
פרץ מורד: זה לא אני הגורם שמחליט.
פרץ מורד: בסופו של דבר יש צוות חשיבה, יש ועדה מסוימת שמחליטה.
דוד רותם: מי זאת הוועדה שמחליטה על מבצעי גבייה?
פרץ מורד: ועדת המחיקות העליונה בחשב הכללי.
דוד רותם: זה גם פקידים?
פרץ מורד: כן.
דוד רותם: אז אתה מבין את הבעיה?
פרץ מורד: אני לא רואה בזה בעיה.
פרץ מורד: הפקידים באוצר אף פעם לא יראו בעיה כשאומרים להם שהם לא מנהלים את העולם.
פרץ מורד: זאת בעצמה הבעיה.
עינת הר-אבן: לפי סעיף 6א, לפי הנוסח שייקבע, ייקבע רשם לענייני מרכז.
עינת הר-אבן: אני מציעה שאם המושג הזה "רשם לענייני מרכז", כפי שיוחלט על מינויו, נתקדם בהקראת החוק, אם אדוני מסכים.
עינת הר-אבן: "7.
עינת הר-אבן: מינוי כונס נכסים בידי הרשם לענייני המרכז
עינת הר-אבן: פה מדובר בעצם בפנייה של מנהל המרכז אל הרשם.
עינת הר-אבן: הסעיף הבא מסדיר מתי הרשם מוצא לנכון למנות את כונס הנכסים:
עינת הר-אבן: ג.
עינת הר-אבן: על מינוי ופעולתו של כונס הנכסים יחולו הוראות פרק ה' לחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 בשינויים המחויבים.
עינת הר-אבן: טען החייב במהלך דיון או בטענותיו בכתב כי אין לו יכולת לשלם את החוב, ביקש פריסה או דחייה של תשלום החוב, פטור מתשלום תוספת פיגורים, רשאי הרשם לחקור במצבו הכלכלי של החייב, נכסיו, גובה הכנסתו ומקורותיה, יציאותיו מישראל וכניסותיו לישראל, חובותיו והוצאותיו כדי לברר את יכולתו של החייב לשלם את החוב.
עינת הר-אבן: לצורך ביצוע סעיף זה, יהיו לרשם סמכויות כאמור בסעיף 6.
עינת הר-אבן: שר המשפטים רשאי, בצו, לשנות את הסכום הקבוע בסעיף קטן (א), באישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת".
דוד מדיוני: מה זאת אומרת?
דוד רותם: אתה לא יודע שכשמוציאים נגד מישהו צו עיכוב יציאה מהארץ שולחים את זה?
דוד רותם: זה אמור תוך שנה לפקוע.
דוד רותם: זה יחזיק מעמד הרבה שנים, אף אחד לא פוקע.
עינת הר-אבן: בסדר, אין לנו התנגדות לזה שכמובן ב סעיף קטן ו' יבוא בסופו "יבוטלו כל ההליכים".
דוד רותם: הסעיף הבא הוא בסדר גמור.
יעל קסטן-רבסקי: לנו יש בעיה עם זה שזה יהיה בידי הרשמים לענייני המרכז.
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו חושבים שצריך להשאיר את זה כמו שזה היום, בבית המשפט ובמיוחד לאור השינויים של מי שהיום יהיו רשמי ההוצאה לפועל שהם רשמים לענייני מרכז ולאור החשש של ביצוע התהליך הזה.
דוד רותם: לא אכפת לכם שיהיה רשם לענייני מרכז אבל הוא יהיה אחד מהרשמים של בתי המשפט.
יעל קסטן-רבסקי: בדיוק.
יעל קסטן-רבסקי: ככל שמדובר בכינוס נכסים, שזה צעד מאוד דרקוני – כאן גם המקום להתייחס להצעה של הוועדה להכניס את המנגנון של הגנת בית מגורים.
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו חושבים שזה בהחלט גם כן משהו שהוא ראוי וחשוב במסגרת האיזונים שאנחנו רוצים לנקוט.
יעל קסטן-רבסקי: גם זאת תוספת שהיא חשובה בעינינו וגם שזה יהיה בית משפט או סמכות שיפוטית.
עינת הר-אבן: אפשר להוסיף בסעיף קטן ג', שיחולו הוראות סעיף 38 עד 41 לחוק ההוצאה לפועל.
נועה ברודסקי-לוי: אלה סעיפים שמתייחסים להגנה על דירת מגורים ואנחנו היינו סבורים בייעוץ המשפטי שצריך או להפנות לסעיפים האלו או לקבוע איזו מגבלה שדירת המגורים של החייב, בהגבלה של גודלה, אי-אפשר לפנותו.
נועה ברודסקי-לוי: שיהיה אחד ההסדרים הללו.
דוד רותם: אפשר לפנותו.
דוד רותם: כשבאים לממש בחוק ההוצאה לפועל, אפשר לממש דירת מגורים רק שיש תנאים מסוימים.
דוד רותם: זה גם צריך להיות.
נועה ברודסקי-לוי: אפשר להוסיף בסעיף קטן ג' את סעיף 38 עד סעיף 42 בשינויים המחויבים.
עינת הר-אבן: סעיף 41 עוסק בביטול העיקול בשל היעדר פעולה.
עינת הר-אבן: לא תמיד בהליכי המרכז יש צורך בביטול העיקול לכן זה לא נכון להכליל את סעיף 41.
עינת הר-אבן: כי לפעמים מדובר בחובות קטנים.
עינת הר-אבן: כינוס הנכסים בכוונה בחרנו אותו רק ביחס לחובות שעולים על 50,000.
עינת הר-אבן: יתכן והעיקול יהיה מוטל על חוב שהוא קטן מ-50,000 ואין אינטרס לממש את הנכס.
דוד רותם: אז זה סתם עיקול שאתם לא תמשיכו בהליכים עליו.
דוד רותם: למה הוא צריך להיות קיים?
דוד רותם: הטלת עיקול רק כדי שיהיה רשום עיקול, כדי שאני אלך ברחוב ויש לי משהו על הכתף - - -
עינת הר-אבן: ביום שאתה בא לממש את הנכס אתה יודע שאתה צריך לפרוע את חובותיך מתוך התקבול שתקבל ממכירת הנכס.
עינת הר-אבן: אם הסעיף הזה יהיה קיים בחוק המרכז, אז כשיבוא אדם למכור נכס מקרקעין שלו, הוא לא יפרע את חובותיו כלפי המדינה, את אותן קנסות שהוא יכול לשלם מתקבול הנכס.
אריאל לנגה: לעיתים הטלת העיקול עצמו, מבלי שיש שלב מימוש, מיועדת למנוע הברחת נכסים.
אריאל לנגה: לעיתים המרכז מתחיל הליכי גבייה ואז בית המשפט מורה לו לעכב הליכים אבל לא לבטלם.
אריאל לנגה: אנחנו רוצים להיות נאמנים להחלטות בית המשפט ולעכב בהתאם הליכים ולא לבטלם.
עינת הר-אבן: לכן אנחנו מציעים להוסיף את סעיף 38 ו-39 בלבד.
נועה ברודסקי-לוי: נסדיר זאת לקראת הדיון הבא.
עינת הר-אבן: "הטלת הגבלות בידי הרשם לענייני המרכז
עינת הר-אבן: 1.
עינת הר-אבן: הוא שוכנע, כי הטלת ההגבלה על החייב מוצדקת בנסיבות העניין, בהתחשב במידת הפגיעה בחייב, ומצא, בשים לב להליכים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על חייב, ככל הנדרש, כי אין אפשרות לנקוט הליכים אחרים לגביית החוב ושמידת פגיעתם בחייב פחותה.
עינת הר-אבן: 3.
עינת הר-אבן: החייב לא הגיש בקשה לפי סעיפים 5ב, 5ג, 7ג, או שבקשתו כאמור נדחתה, או שהחייב אינו עומד, בלא הצדק סביר, בתשלומים שנקבעו לו לפי הסעיפים האמורים.
עינת הר-אבן: התנאים פה למעשה מסדירים גובה חוב מינימאלי של 5,000 שקלים שמהם בעצם ניתן להתחיל בהליכי גבייה כנגד החוב.
עינת הר-אבן: זה מבחינת הסכום.
עינת הר-אבן: כמו כן, גם פרק זמן שנקבע כשנה לכלל החובות וחצי שנה לחוב בפיצוי לנפגע עבירה, כפרק זמן שאחרי שהוא חולף, ניתן להתחיל בהליכי הגבייה.
עינת הר-אבן: בהצטבר שני התנאים האלה ומשנוכח מנהל המרכז שאין הליכים נוספים שניתן לנקוט כנגד החייב, הוא יכול למעשה לפנות לרשם המרכז ולבקש את הטלת ההגבלות.
עינת הר-אבן: נוכח הרשם לענייני המרכז שאליו הפנה מנהל המרכז בקשה לפי סעיף קטן (א), כי מתקיימים לגבי החייב התנאים האמורים באותו סעיף קטן וכי הטלת ההגבלה על החייב מוצדקת בנסיבות העניין, בהתחשב במידת הפגיעה בחייב, בשים לב להליכים שננקטו לשם גביית החוב, לרבות הליכים לקבלת מידע על החייב, ככל נדרש, ונמצא כי אין אפשרות לנקוט הליכים אחרים לגביית החוב שמידת פגיעתם בחייב פחותה, רשאי הוא להטיל על החייב הגבלה, אחת או יותר, כמפורט להלן, בהתאם לבקשת מנהל המרכז, והכול לתקופה ובתנאים שיקבע, ובלבד שלא יטיל הגבלה כאמור אם נוכח כי החייב אינו בעל יכולת לשלם את החוב.
עינת הר-אבן: "
עינת הר-אבן: אני אעבור לקריאת ההגבלות.
עינת הר-אבן: למעשה ההגבלות שמפורטות בסעיפים קטנים 1 עד 6 הן אותן הגבלות שקיימות היום בחוק ההוצאה לפועל ואין שינוי.
דוד רותם: אתם עובדים במרכז לפי פקודת המיסים גבייה במרכז, נכון?
עינת הר-אבן: כן, בשינויים המחויבים לפי סעיף 3 לחוק המרכז.
עינת הר-אבן: הישיבה הופסקה בשעה 11:00 וחודשה בשעה 11:20
אורי מקלב: אנחנו מחדשים את הישיבה.
אורי מקלב: אני אנסה להתכנס לתוך הדיון שלכם.
אורי מקלב: נראה לי שהיועצת המשפטית הכניסה אותי לעניין.
אורי מקלב: בכוח ההסבר שלכם תדעו להכניס אותי גם כן.
עינת הר-אבן: אני אעשה פתיח קצר כי הצטרפה אלינו עורכת דין גלי ונטורה מ"מרכז נוגה".
עינת הר-אבן: קראנו את תחילתו של סעיף 7א שבעצם מסדיר את התנאים שבהם מנהל המרכז יכול לפנות לרשם לענייני מרכז ולבקש את הטלתן של ההגבלות.
עינת הר-אבן: בין התנאים זה סכום מינימאלי של 5,000 שקלים ותקופת מינימום של שנה בכלל החובות.
אורי מקלב: שנה מרגע שהגיע אליו המכתב לפי חוק הרשם.
עינת הר-אבן: הדרישה השנייה לפי חוק המרכז.
גלי ונטורה: שלום אדוני.
גלי ונטורה: כפי אמרתי בישיבה הקודמת שהתקיימה, על-פי נתוני הרשות, כלל החייבים שמשתמטים מתשלום החוב עומד על סך של 30% בחובות הרגילים ואילו החובות שנוצרו בגין אי תשלום פיצוי לנפגעי עבירה, שנפסק בהליך הפלילי, כלל המשתמטים עומד על 50% מהחייבים.
גלי ונטורה: מדובר באנשים שהם פושעים, אנשים שתקפו, אנשים שאנסו, אנשים שלא מכבדים את החוק.
גלי ונטורה: הם כבר הגיעו כעבריינים לחוב הזה.
גלי ונטורה: זה חלק מההתנהלות שלהם.
אורי מקלב: את חושבת שזה לא מספיק?
אורי מקלב: את רוצה יותר?
גלי ונטורה: הייתי מבקשת להפחית את הסכום של 5,000 שנמצא בתיקון.
אורי מקלב: על איזה סדר גודל של פיצויים מדובר?
אורי מקלב: זה לא נראה לי שזה 5,000 שקלים, אלה סכומים הרבה יותר גדולים.
עינת הר-אבן: בדיוק להיפך.
עינת הר-אבן: על-פי נתונים שנמסרו מהרשות דווקא החובות בגין אי תשלום פיצוי לנפגעי עבירה, בערך מחציתם עומדים על פחות מ-5,000 שקלים.
אורי מקלב: זה לא מסתדר.
אורי מקלב: אני מניח שמדובר על סכומים הרבה יותר גדולים אז נשארים להם רק 5,000 שקלים?
עינת הר-אבן: לא.
עינת הר-אבן: הסכום הממוצע שקובע בית המשפט לעבריין ביחס לקרבן עבירה הוא נמוך מ-5,000 שקלים בדרך-כלל ולכן מעלים פה ממרכז נגה את הצורך להוריד את הרף של 5,000 שקלים בהצעת החוק ולהעמיד אותו על סכום יותר נמוך.
עינת הר-אבן: אנחנו כמדינה לא מתנגדים לזה ומוכנים להוריד את הסכום.
אורי מקלב: השאלה, האם זה ראוי כלפי אחרים.
אורי מקלב: אנחנו מדברים על כלל האוכלוסייה ולא רק על נפגעי עבירה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לדעת אם זה נכון 5,000.
אורי מקלב: כשמדברים על 50,000 שקלים מדברים על כינוס נכסים.
אורי מקלב: האם זה הקרן או שזה תוספות?
עינת הר-אבן: 50,000 שקלים הוא סכום החוב המצטבר כולל תוספות הפיגורים והכול.
אורי מקלב: לפעמים הקרן יכולה להיות חצי מזה כמו, למשל, בדוחות תנועה.
אורי מקלב: אנחנו צריכים לקחת את מגוון הנושאים שיש לנו.
אורי מקלב: אני מטפל לא פעם בתיקים שהקרן הרבה יותר נמוכה.
אורי מקלב: צריך לקחת גם את זה בחשבון.
גלי ונטורה: הבקשה שלנו להפחית את הסכום, כלומר, להחיל את ההגבלות על סכום נמוך מ-5,000 שקלים, אך ורק בנוגע לחובות שהם בגין אי תשלום הפיצוי לנפגעי עבירה ולא לסך כלל החייבים.
אורי מקלב: האם החוק יכול לעשות אבחנה?
נועה ברודסקי-לוי: כשמדובר על פיצוי לנפגע עבירה, תיקבע תקרה נמוכה יותר.
גלי ונטורה: למשל, בהוצאה לפועל, אתה אמור להיות חייב סכום מסוים לפני שמטילים עליה הגבלות ואילו אם החוב הוא בגין אי תשלום מזונות ילדים החל מהשקל הראשון ניתן להטיל את ההגבלות.
להקראת הגבלות: "1.
להקראת הגבלות: הגבלת החייב מלקבל דרכון ישראלי או תעודת מעבר לפי חוק הדרכונים, התשי"ב-1952, מלהחזיק דרכון או תעודת מעבר כאמור או מלהאריך את תוקפם, ובלבד שיהיו תקפים לצורך שיבה לישראל; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע הרשם לענייני המרכז שהיציאה מישראל דרושה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו.
להקראת הגבלות: "
להקראת הגבלות: "2.
להקראת הגבלות: עיכוב יציאתו של החייב מן הארץ; הגבלה זו לא תוטל אם שוכנע הרשם לענייני המרכז שהיציאה מישראל דורשה מטעמי בריאותו של החייב או של בן משפחה התלוי בו.
אורי מקלב: מה ההבדל בין סעיף 1 לסעיף 2?
דורית ואג: בראשון זה בכלל דרכון.
עינת הר-אבן: זה שתי נקודות מפגש שונות עם החייב.
עינת הר-אבן: כשהחייב בא לחדש את הדרכון אז משרד הפנים לא ינפיק לו וזה זרז לתשלום החוב.
אורי מקלב: הבנקים כבר דיברו על זה?
נועה ברודסקי-לוי: לא, הם עוד לא העלו את זה.
נועה ברודסקי-לוי: הם ביקשו להעלות את הקושי הזה.
עינת הר-אבן: " 4(א).
עינת הר-אבן: הגבלת החייב מלעשות שימוש בכרטיס חיוב, כמשמעותו בחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986; לעניין זה, דין הגבלה כדין סיום חוזה כרטיס החיוב בהודעת החייב, הודעה על-כך תינתן למנפיק בדרך שתיקבע, ויראו במועד קבלת ההודעה את מועד סיום החוזה.
אורי מקלב: זה גם מועתק?
עינת הר-אבן: כן.
עינת הר-אבן: הגבלת החייב מלייסד תאגיד או מלהיות בעל עניין בתאגיד, במישרין או בעקיפין, לרבות יחד עם אחר או באמצעות אחר, ואם השתתף החייב ביסוד תאגיד או היה בעל עניין בתאגיד – מתן הוראות לעניין הפסקת כהונתו או חברותו בתאגיד; אין בהוראות לפי פסקה זו או בהפרתן כדי לגרוע מתוקפה של התאגדות או פעולה משפטית של תאגיד שבו היה החייב מייסד או בעל עניין כאמור; לעניין זה, "בעל עניין" – כמשמעותו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968, ולגבי תאגיד שאין לו הון מניות, מי שהוא חבר בתאגיד או חבר הוועד או המנהלה של אותו תאגיד.
עינת הר-אבן: ד.
עינת הר-אבן: (1) הגבלה שהוטלה לפי סעיף קטן (ג) לא תיכנס לתוקף אלא לאחר שהרשם לענייני המרכז שלח לחייב התראה בדואר, וחלפו 30 ימים מיום המצאת ההתראה.
אורי מקלב: המשמעות של אי תשלום אגרה, דהיינו, אדם שלא חידש במשך שנה צריך לעבור טסט מחדש ומבחן עיוני ומעשי.
עינת הר-אבן: לפי הוראות פקודת התעבורה זה למעשה שנתיים כי תשלום אגרה זה למעשה מי שלא שילם אגרה וחלפו שנתיים מיום אי תשלום האגרה אז הוא חייב בטסט ובמבחן מעשי.
אורי מקלב: אני חושב שזה שנה.
אורי מקלב: יכול להיות שלא אוכפים את זה אלא רק אחרי שנתיים.
עינת הר-אבן: אבל ההשלכות הן כמו ההשלכות בחוק ההוצאה לפועל.
נועה ברודסקי-לוי: אני רוצה להעיר לגבי דבר שצריך לקיים בו דיון.
נועה ברודסקי-לוי: למעשה, לפי מה שמוצע כרגע, הרשם לענייני המרכז יקבע העם להטיל הגבלה ורק לאחר מכן בעצם תישלח הודעה לחייב ואז הוא יוכל לקיים דיון בעניין.
נועה ברודסקי-לוי: למעשה אני חושבת שצריך לדון בשאלה האם לא צריך לקיים את הדיון לפני הטלת ההגבלה ולא לאחריה.
אורי מקלב: מה קורה בחוק ההוצאה לפועל?
עינת הר-אבן: המנגנון המוצע פה זהה לחלוטין לחוק ההוצאה לפועל.
עינת הר-אבן: למעשה באזהרה, כמו גם פה בדרישה, אנחנו נודיע לחייב שאם הוא לא ישלם את החוב אז הוא צפוי שתוטלנה עליו הגבלות.
אורי מקלב: אבל הוא לא חייב לשמוע אותו.
נועה ברודסקי-לוי: בחוק ההוצאה לפועל המצב הוא שונה כי בחוק ההוצאה לפועל למעשה בדרך-כלל הרשם פוגש ורואה את החייב אם הוא בא לבקש חקירת יכולת.
נועה ברודסקי-לוי: הוא רואה אותו לפני שהוא מטיל הגבלה.
נועה ברודסקי-לוי: יכול להיות שהוא לא דן בנושא הזה אבל - - -
עינת הר-אבן: אנחנו יודעים שאחוזי ההתייצבות של החייבים לחקירות יכולת הם מאוד נמוכים.
נועה ברודסקי-לוי: אבל יש להם את האפשרות הזאת.
עינת הר-אבן: כן, אבל גם פה יש לפי סעיף 5ב ו-5ג זכות לחייב לפנות למנהל המרכז.
נועה ברודסקי-לוי: אבל לא לרשם.
אורי מקלב: יש זכות לחייב, אבל הרשם לא צריך להמתין לחייב, הוא יכול להטיל בהתרשמות שלכם יחד איתו.
אורי מקלב: ההגבלות האלה יש לרשם גם בחובות רגילים.
עינת הר-אבן: בחוק ההוצאה לפועל.
אורי מקלב: בסמכותו להגביל?
עינת הר-אבן: כן, באותו מנגנון.
יעל קסטן-רבסקי: אני מפורום הארגונים לשמירה על זכויות חייבים ומעמותת "ידיד".
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו רואים בעייתיות רבה מאוד בהטלת הגבלות במנגנון הקיים של המרכז לגביית קנסות.
יעל קסטן-רבסקי: זה נכון שזה קיים בהוצאה לפועל.
יעל קסטן-רבסקי: באופן כללי אנחנו מתנגדים לגבייה עקיפה אבל חשוב לנו להגיד שכאן המנגנון הוא שונה וזה לא כמו בהוצאה לפועל.
יעל קסטן-רבסקי: כרגע אין לחייב את הפרוצדורה שהוא יכול לקיים חקירה כלכלית אודות המצב שלו, להציג לרשם את המצב שלו, להראות שהוא לא יכול לשלם, שיאפשרו לו פריסה.
יעל קסטן-רבסקי: אין לו את המנגנון הזה שהוא יכול להגיע ולעמוד בפני הרשם ושיתרשמו מהמצב הכלכלי שלו.
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו נתקלים בהרבה מאוד מקרים של הטלת מגבלות על רישיון נהיגה שהן מאוד פוגעניות.
יעל קסטן-רבסקי: אנחנו חושבים שחשוב מאוד שתהיה חקירה.
יעל קסטן-רבסקי: מקום בו הולכים להטיל מגבלה על חייב, חשוב מאוד שתהיה חקירה ויבדקו את המצב הכלכלי שלו.
יעל קסטן-רבסקי: לפני שמטילים את ההגבלה, שתהיה לו את ההזדמנות, את כל הפרוצדורה והמנגנון הקיים להציג את המצב הכלכלי שלו ולהראות את היכולת שלו לשלם את החוק ולא שישר ישימו אותו בחזקת מי שאינו משלם את החוב.
אורי מקלב: מדוע כאן אין את המסלול הזה של חקירת יכולת?
עינת הר-אבן: אנחנו דיברנו על זה בפתיח של הדיון הקודם, שבעצם חוק המרכז מאפשר מנגנונים שונים, יעילים לא פחות, אם לא יותר, מחוק ההוצאה לפועל.
עינת הר-אבן: אנחנו יודעים שאחוז ההתייצבות של חייבים לחקירות יכולת הוא מזערי.
עינת הר-אבן: אחוז ההתייצבות עומד על 10%.
עינת הר-אבן: בחוק המרכז בעצם מאפשרים לחייב לפנות למנהל המרכז או למי שבידו סמכות להפחתת תוספות פיגורים וכל הפניות האלו נענות ומטופלות.
עינת הר-אבן: לכן יש איזה מנגנון שהוא מאוד מקביל.
עינת הר-אבן: גם אם לא קוראים לו חקירת יכולת, יכולתו של החייב והרצון של המרכז לבוא לקראתו בפריסת התשלום, היא מאוד מאוד גבוהה.
אורי מקלב: השאלה, האם התוצאות של הדיבור ביניכם היא אותה תוצאה של הטיפול בהוצאה לפועל.
אורי מקלב: בהוצאה לפועל אנחנו יודעים שבאמת הפריסה היא קטנה ושאנשים יכולים לעמוד בזה לפי מה שהרשם אומר.
אורי מקלב: אני לא יודע איך המרכז עובד.
אורי מקלב: נניח שחייבים אחרים, ברשויות אחרות, שגובים על-ידי עורכי דין חיצוניים, הם באמת לא נותנים אפשרות כמו שהרשם נותן.
אורי מקלב: כולנו יודעים שכשהרשם נותן פריסה בד"כ אלה סכומים שאפשר לעמוד בהם, סכומים מזעריים מאוד.
עינת הר-אבן: נמצאת פה מנהלת המרכז שהיא ממונה על הפריסה של החוב.
עינת הר-אבן: היא תוכל לענות לעניין הזה.
מיכל קריספין: כשאנחנו באים לפרוס את החוב של החייב אנחנו עושים חקירה כלכלית עמוקה לגבי היכולת שלו.
מיכל קריספין: אנחנו לא סתם כך מחליטים.
מיכל קריספין: אנחנו מקבלים מידע מכל הגורמים שאנחנו יכולים לקבל מהם מידע על תנועות בחשבון הבנק של החייב, על ריכוז יתרות כולל שלו.
אורי מקלב: גם הרשם מקבל את זה.
אורי מקלב: מה היתרון שלכם על הרשם?
אריאל לנגה: אם אנחנו מסתכלים על שני המנגנונים, הצעת החוק ומה שקיים בחוק ההצעה לפועל, בשני המנגנונים, בין אם זה הרשם לענייני המרכז ובין אם זה הרשם לעניין ההוצאה לפועל, האדם יוכל לפנות אליו לפני שההגבלה תיכנס לתוקף ולהציג לפניו את יכולותיו הכלכליות ויחליט הרשם אשר יחליט.
אורי מקלב: המסקנה היא שיש לכם את המסלולים שלכם, אז לא הייתם צריכים בכלל לבקש את הרשם.
אורי מקלב: אתם הרי באים להחמיר ולקחת דברים שאין לכם כיום בסמכות דרך הרשם.
אורי מקלב: הטענה היא שמי שכבר מגיע לרשם, ואתם רוצים לקבל את כל הסמכויות שיש לו, מן הדין היה לתת גם את הדברים האחרים.
אורי מקלב: מן הדין היה שהוא יתרשם מהעדים שיבואו בפניו.
אורי מקלב: בסופו של דבר הוא עושה את זה עכשיו ואם הוא עושה עכשיו והוא עושה את הדברים שלו, מן הדין לא רק להסתמך על העבר או על האפשרות שהיתה לו אלא בפועל בזמן המעשה שהרשם יתרשם.
אורי מקלב: זאת שאלה ואתם צריכים לענות עליה.
אורי מקלב: אני מבין שאני בעצם משקף את מה שאתם אומרים.
עודדה פרץ: אני מבנק ישראל, אני סגנית המפקח על הבנקים, מנהלת אגף בנק-לקוח.
עודדה פרץ: אנחנו באנו לפה בקשר לסוג ההגבלה, בקשר לשיקים.
עודדה פרץ: לגבי כרטיסי אשראי אין לנו התנגדות.
עודדה פרץ: לגבי שיקים יש לנו התנגדות.
אורי מקלב: האם חברות האשראי הוזמנו?
אורי מקלב: אם הם היו מוזמנים, אני מניח שהם היו מגיעים.
אורי מקלב: אני מניח שבסך הכול זה שווה.
עודד פרץ: אותו סעיף נדון בחוק ההוצאה לפועל וגם שם לא היתה לנו התנגדות.
עודד פרץ: אני עוד אדבר בהמשך לגבי ההתנגדות שלנו בעניין הזה.
עודד פרץ: בעניין של הדיון שצריך לערוך קודם, אני רוצה לומר שבעניין של הגבלה לפי חוק שיקים ללא כיסוי, מאוד משמעותי העיתוי.
עודד פרץ: בניגוד להגבלות האחרות, שנגיד אתה שולל לאדם רישיון ואז הוא רץ ומשלם או שהוא רץ לקיים את הדיון הזה ומחזירים לו את הרישיון - - -
אורי מקלב: הוא נשאר עם כתם.
עודדה פרץ: בדיוק.
עודדה פרץ: פה זה העניין של אות הקין שנשארת לאדם.
עודדה פרץ: יש גם משמעות להגבלה בעבר.
עודדה פרץ: אם אדם הוגבל אפילו ל-5 דקות הוא נכנס לרשימה השחורה הזאת.
עודדה פרץ: אם הוא שילם את החוב דקה אחרי שהוא הוגבל, עדיין נשאר הרישום על זה.
אורי מקלב: יש לכם הצעה להכניס משהו בתוך הסעיף הזה כדי לפתור את הבעיה הזאת?
אורי מקלב: הדרישה שלכם היא לבטל לגמרי את המגבלה הזאת?
אורי מקלב: אולי, במידה והוא שילם, אז הוא יימחק והוא לא ייחשב כמוגבל לשעבר.
עודדה פרץ: יש פה השלכות כי יש את חוק שיקים ללא כיסוי ששם צריך לעשות תיקונים אם רוצים דבר כזה כי בחוק כתוב שמוגבל מיוחד, שזה המוגבלים האלה, הוא כמו מוגבל חמור לכל העניינים שמנויים בחוק למעט הפרסום.
אורי מקלב: יש סעיף אחר?
אורי מקלב: יש את ההגבלה הזאת בסעיף אחר של בעל חשבון מוגבל?
אורי מקלב: או שיש אפשרות שאפשר לעצור לו כרגע את השימוש בשיקים מבלי שהוא נכנס להגדרה הזאת?
אורי מקלב: יש עוד סוג של לקוח מוגבל שההגבלה שלו היא לא חמורה כל-כך?
עודדה פרץ: החוק קובע שמוגבל מיוחד הוא כמו מוגבל חמור.
עודדה פרץ: ההבדל הוא שזאת הגבלה ל-5 שנים לעומת מוגבל עד 5 שנים.
עודדה פרץ: אנחנו רוצים להגיד עוד כמה דברים בעניין הזה.
עודדה פרץ: אני פשוט רק התייחסתי לעניין של הדיון שאנחנו מדברים עליו עכשיו, למה חשוב שבאמת יתקיים - - -
עודדה פרץ: אנחנו חושבים שההגבלה לפי חוק שיקים ללא כיסוי היא לא מידתית.
עודדה פרץ: כמו שאמרתי כבר בהקשר ההוא, יש לה השלכות ארוכות טווח.
עודדה פרץ: אנשים שהם מוגבלים, מעבר לסנקציות שקבועות בחוק שיקים ללא כיסוי, שהוא לא יכול לפתוח חשבון עם שיקים עד 5 שנים, מעבר לכך יש סנקציות נוספות כי הבנקים נמנעים מלתת אשראי, משכנתה, הלוואות.
עודדה פרץ: זה איזה כתם שנשאר על ה אדם.
אורי מקלב: למה לפי דעתכם הוא שונה מכל בעל חוב שהגיע להוצאה לפועל?
אורי מקלב: אם לא היה קיים המרכז, הוא היה מגיע להוצאה לפועל בדרך כזאת או אחרת.
אורי מקלב: למה הוא שונה בעניין הזה?
דוד מדיוני: עודדה תגיד לך שגם אז היא התנגדה.