GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי ארבל: חבר הכנסת אורבך, אני רק רוצה לציין שלחבר הכנסת רותם היתה הצעה כזאת בכנסת הקודמת בגלל ההקשרים האלה.
עדי ארבל: בחוק הזה לא מופיע בדברי ההסבר שאלה השיקולים, לכן לא נראה לי שיש - - -
יריב לוין: אני במפורש לא שם.
יריב לוין: אני נגד זה.
יריב לוין: אדוני, מי שהוא שבות הוא שבות, הוא במקום אחר לגמרי, הוא לא פה, הוא לא זר, אני לא מתמודד איתו כאן.
יריב לוין: יכול להיות שאני צריך לעשות חוקים שיטילו מס רכוש על דירות ריקות, כל מיני פטנטים יכולים להיות, אבל זה לא פה.
נחמן שי: לא רציתי לגעת בזה, אבל היושב ראש העלה סוגיות מעניינות שאני לא רוצה - - -
אורי אורבך: אתה לא יכול בשביל פירצה מאוד קטנה לשים חומת בטון כזאת גדולה.
יריב לוין: הדרך לפתור את זה, למשל, זה תטיל מס רכוש על דירה שבבעלות מי שאינו אזרח ישראלי ועומדת ריקה מעל X זמן, למשל.
יריב לוין: לך יש דירה, אתה קובע - - - הרי מה החשש?
יריב לוין: החשש הוא מערי הרפאים.
יריב לוין: אתה תבוא תגיד אם אתה יש לך דירה ושלמעלה משנה לא גרים בה, אתה מתחיל לשלם עליה 5% בשנה משווייה מס רכוש, אם היא עומדת ריקה, כי אתה רוצה לעודד את זה שהדירות לא יהיו ריקות, אבל זה בעצם לא פה, זה אתה עושה בחוקי מס, בכל מיני מקומות אחרים.
נחמן שי: מציע להניח לזה.
יריב לוין: חד משמעית.
יריב לוין: זה לא במגרש שלנו.
אלעזר שטרן: אם אתם מקבלים את זה, המשמעות היא שסעיפים ב ו-ג בתוך ההגדרה של פיסקה 1 להגדרה של "זר", אנחנו מאחדים אותם וקובעים הגדרה – "זכאי לעלות לישראל לפי חוק השבות", זה המשמעות הניסוחית.
אורי אורבך: יש לנו דוגמה לחוק אחר שבו יש איזה הבדלה בין "זכאי לחוק השבות" לבין אזרח רגיל, ותיק?
אורי אורבך: אני מעריך שלא, בהשקעות כספיות או בתחומים אחרים?
נחמן שי: אני לא יודע, זה הועלה פה על ידי היושב ראש.
יריב לוין: הבעיה קיימת, אי אפשר להגיד שהיא לא קיימת, רק אני לא חושב שזו דרך הפתרון.
נחמן שי: ילדינו ישאלו יום אחד למה נתתם לאנשים האלה לרכוש פה דירות כשלנו אין דירה.
יריב לוין: אז תטיל עליהם מס רכוש.
נחמן שי: הם נשענים על משאבים לאומיים.
יריב לוין: אני אתן לך דוגמה, אתה יכול אפילו לקבוע – אזרח זר המחזיק דירת מגורים בישראל ישלם מס רכוש 5% כל שנה.
אורי אורבך: תסביר להם שיהודים במשך 150 שנה קנו נכסים בארץ ישראל.
יריב לוין: פה אתה מטפל בכלים מיסויים, רק אם תעשה את זה כולם ימכרו את הדירות באותו יום, לא בטוח שאתה רוצה להגיע לשם.
יריב לוין: אני בעד שהם יקנו דירות.
נחמן שי: יש אלפי זוגות צעירים שאין להם איפה לגור.
יריב לוין: אני בעד שהם יקנו דירות, כי אני חושב שזה שומר על הקשר שלהם עם העם היהודי.
אורי אורבך: זה חלק מההשקעה של יהודי הגולה.
יריב לוין: אני נמצא במקום אחר לגמרי מכם בעניין הזה.
יריב לוין: אבל גם אם אני מנסה לעבוד בשיטתכם, הדרך להתמודד עם זה היא ברמה המיסויית – אתה רוצה לך תטיל מס רכוש על הדירות האלה.
יריב לוין: רמאים ונוכלים יעקפו, הכול אפשר, תכנוני מס, הכול אפשר לעשות.
יריב לוין: בסוף אתה קובע כללים, הרוב המוחלט בסופו של דבר נכנס בהם.
יריב לוין: בשוליים יש כמה שמצליחים להתחמק והם גם בסדר, וכמה כאלה שהם מתחמקים והם לא בסדר, שאת חלקם תופסים ואת חלקם לא, זה כך הכול, אחרת לא נעשה פה כלום אם ננסה לתפוש את כולם במאה אחוז.
אלעזר שטרן: (2) תאגיד שהשליטה בו בידי יחיד אחד או יותר שאינו אחד מאלה המנויים בפסקה (1); דהיינו תאגיד שהשליטה בו היא בידי זרים.
אלעזר שטרן: לגבי הגדרה של שליטה אנחנו נראה בהמשך.
אלעזר שטרן: "שליטה כמשמעותה בחוק הבנקאות – רישוי, התשמ"א-1981.
אלעזר שטרן: למיטב הסקירה שאני בדקתי, זה המקום הרחוב ביותר שיש הגדרה של שליטה בחברות נמצא בהפנייה לחוק הבנקאות רישוי.
אלעזר שטרן: מדובר על הגדרה כללית היא אדם מי שיכול לכוון את פעילותו של התאגיד, בלי לגרוע מהאפשרות שמי שיכול לכוון את פעילותו של התאגיד, מי שיש לו 50% או יותר מאמצעי שליטה בתאגיד שזה הזכות למנות דירקטורים ודברים נוספים.
אלעזר שטרן: דיון בהכנה לרשימה, ההגדרה של שליטה שהוצעה בקריאה הטרומית היתה דלה, אתם ביקשתם להרחיב אותה וזאת הייתה ההרחבה.
אלעזר שטרן: (3) מי שפועל עבור יחיד או תאגיד כאמור בפסקאות (1) או (2); שזה יכול להיות או שליח או נאמן.
אלעזר שטרן: "חוק רשות מקרקעי ישראל" – חוק רשות מקרקעי ישראל, התש"ך–1960 "יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל" – כמשמעותו בחוק רשות מקרקעי ישראל; "מדינה" – לרבות כל אחד מאלה: (1) איחוד, חבר או ארגון שנוסד בידי שתי מדינות לפחות, או בידי ארגונים שנוסדו בידי שתי מדינות לפחות; (2) אורגן, רשות, או נציגות של מדינה או של איחוד מדינות; (3) ישות מדינית שאינה מדינה שקבע שר המשפטים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; מחקנו את ההגדרה של ארגון בינלאומי, אנחנו הכנסנו את זה פה בסעיף 1, זה נצרך לצורך הנקודה שהוכנסה גם כן לבקשת היושב ראש בדיון הקודם לגבי אותם ארגונים שישראל התחייבה להם באמנות בינלאומיות כמו האו"ם ה-OECD וכו', נראה בהמשך שההוראות יחולו עליהם בצורה שורה.
אלעזר שטרן: "מנהל רשות מקרקעי ישראל" – כמשמעותו בחוק רשות מקרקעי ישראל; "מקרקעי ישראל" – לרבות מקרקעין שהבעלות עליהם הועברה לפי חוק רשות מקרקעי ישראל; הכוונה היא לאותם מקרקעין שבמסגרת הרפורמה הבעלות עליהם הועברה מהמדינה לאזרחים.
אלעזר שטרן: "שליטה" – כמשמעותה בחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א–1981.
אלעזר שטרן: (ב) (1) לא יקנה ולא יעביר אדם זכויות במקרקעי ישראל לזר, בין בתמורה ובין שלא בתמורה, אלא לפי הוראות חוק זה.
אלעזר שטרן: (2) המבקש להקנות או להעביר זכויות במקרקעי ישראל, יגיש בקשה לאישור ההקניה או ההעברה ליושב ראש מועצת מקרקעי ישראל.
אלעזר שטרן: (3) יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל רשאי לתת אישור להקניה או להעברה של זכויות במקרקעי ישראל, על פי המלצה של ועדת משנה של מועצת מקרקעי ישראל, ולאחר התייעצות עם שר הביטחון ושר החוץ, ובהתאם לייעוד הקרקע ולזהות המבקש – גם עם גורמים נוספים שייקבעו בתקנות כאמור בסעיף 4(ב).
אלעזר שטרן: אני מזכיר, כדי למנוע בירוקרטיה, אמרנו שנעביר את העניין הזה לתקנון ששם ייקבע בדיוק לפי סוג הקרקע וטיבה עם איזה גורמים נוספים הצטרכו להתייעץ מעבר לשר הביטחון ושר החוץ.
אלעזר שטרן: (4) בבואו להחליט בדבר מתן אישור כאמור בפסקה (3), יביא יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל בחשבון, בין היתר שיקולים אלה: (א) טובת הציבור וביטחונו; (ב) זיקתו של הזר לישראל, לרבות נתוניו האישיים, תקופות מגוריו בישראל וקרבה משפחתית למי שאינו זר; (ג) המטרה שלשמה מבקש הזר כי המקרקעין יוקנו לו או יועברו אליו; (ד) היקף המקרקעין שנקנו על ידי אותו הזר קודם למועד הבקשה או שהועברו לו; (ה) תכונות המקרקעין המבוקשים, לרבות גודל השטח המבוקש, מקום המקרקעין וייעודם.
אלעזר שטרן: עד כה לא נעשה שום שינוי מהקריאה הראשונה.
אלעזר שטרן: הפיסקה הבאה שאנחנו בתיאום עם משרד המשפטים מבקשים להוסיף.
אלעזר שטרן: הרעיון הוא כמו שהוזכר כמה פעמים, הוא רעיון של מסלולים מקוצרים, מכיוון שההנחה היא שהמסלול הרשאי ייקח קצת יותר זמן, לא שמענו בדיוק כמה, אבל ייקח קצת יותר זמן.
אלעזר שטרן: ההנחה היא שיש גורמים מסוימים שאנחנו מעוניינים שהבדיקה שלהם תהיה מהירה יותר ויעילה, פחות ביורוקרטית.
אלעזר שטרן: (5) על אף האמור בפסקאות (1) ו-(3), מנהל רשות מקרקעי ישראל או מי שהוא הסמיך לכך מבין עובדי הרשות" – אני מסב את תשומת הלב שמדובר על מנהל הרשות בניגוד למסלול הרשאי שהוא יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל שזה שר הבינוי והשיכון, "רשאי לאשר הקניה או העברה של זכויות במקרקעי ישראל לאחד מאלה: (א) – יורד לפי החלטה שקיבלתם לפני מספר ימים.
אלעזר שטרן: אני מציין ש-ב' ו-ג' דברים שקיימים היום בהחלטה של מועצת מקרקעי ישראל מס' 1148.
אלעזר שטרן: ההצעה הייתה להעביר אותם לחקיקה ראשית.
אלעזר שטרן: (ב) זר שאינו תאגיד, המבקש לרכוש יחידת מגורים אחת במקרקעין שייעודם למגורים בתכנית כמשמעותה בחוק התכנון והבניה, התשכ"ה-1965;
נחמן שי: מינהל מקרקעי ישראל החליט שמותר לרכוש?
אריאל צבי: כיום בהחלטת המועצה, מה שקורה זה שמנהל המינהל יכול לאשר, זאת אומרת זה סוג של מסלול מקוצר, הוא יכול לאשר הקניית זכויות לזרים יחידים ביחידת דיור אחת במקרקעין שייעודה מגורים, זאת אומרת, ככל שמדובר ביחידת מגורים אחת, מתוך הנחה שיש יותר עיסקאות כאלה, אז אין סיבה להצריך אותם את כל הפרוצדורה.
אריאל צבי: לגבי הניסוח יכול להיות שבשלב הניסוח עצמו נצטרך לדייק פה.
נחמן שי: איך אתה יודע שהוא מבקש לרכוש רק אחת יש לכם מאגר מידע שיכול להוכיח?
יהלום שרעבי: מחתימים אותם על תצהיר.
נחמן שי: שהם קונים רק אחת באותו יום.
יריב לוין: זאת הערה חשובה לטעמי, אולי כדאי שייכתב פה במפורש: "המבקש לרכוש יחידת מגורים אחת שתהיה היחידה שיש לו כאן".
יריב לוין: כלומר, זאת לא אחת עכשיו ועוד אחת בעוד שנתיים, ועוד אחת בעוד - - -
אלעזר שטרן: מובן, זו הייתה הכוונה.
יריב לוין: הרי יכולים להסתכל על זה טוב.
יריב לוין: אם העיסקה היא של דירה אחת אז הוא נכנס לשם.
יריב לוין: הרעיון הוא שזאת דירתו היחידה.
אלכס חפץ: בכלל, גם מחוץ למקרקעי ישראל, יכול להיות שיש לו טאבו פרטי.
אלעזר שטרן: זו הייתה הכוונה, אנחנו נבהיר את זה בניסוח.
יריב לוין: זה עניין ניסוחי, אבל אני חושב שהוא חשוב.
אריאל צבי: הבדיקה היא על בסיס תצהיר.
אריאל צבי: אני לא יודע אם למינהל תהיה יכולת לבדוק מעבר לזה.
יריב לוין: הכול על בסיס תצהיר, רמאויות יהיו ותמיד יש, זה ברור.
נחמן שי: אנחנו רוצים לחדד את זה, שמדובר באחת ואחת בלבד.
אורי אורבך: אחד לאדם.
אלעזר שטרן: (ג) תאגיד זר שמרכז ההשקעות החליט להעניק לו הטבה, לצורך יישום התכנית שבגינה אושרה ההטבה; לעניין זה, "מרכז ההשקעות" ו"הטבה" – כמשמעותן בחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959; אנחנו עוד נבדוק את הרעיון של הניסוח, אבל הרעיון של זה שגם הוא קיים היום בהחלטה של מועצת מקרקעי ישראל הוא שאותם תאגידים זרים של המדינה יש עניין למשוך אותם לפה.
אלעזר שטרן: הם הביאו תכנית למרכז ההשקעות לפי חוק עידוד השקעות הון והתכנית שלהם אושרה, המדינה העניקה להם הטבות בצורות כאלה ואחרות של מענקים, תמיכות, הלוואות וכו' לפי אותו חוק שגם לצורך אותה תכנית שאושרה להם שהם יוכלו לרכוש זכויות במקרקעי ישראל.
אריאל צבי: במקום החליט, נראה לי שכדאי לכתוב "אישר".
אלעזר שטרן: זה עוד יעבור ענייני ניסוח.
אלעזר שטרן: מדינה, בהתאם להתחייבות של מדינת ישראל, בהסכם בין-לאומי, לצורך ניהול ענייני המדינה בישראל, במסגרת ההתחייבות שניתנה; פה אני מחזיר אתכם להגדרה של מדינה, זה כוללת ארגונים בינלאומיים וכל הדברים האלה.
אלעזר שטרן: הכול בכפוף להתחייבויות של מדינת ישראל, זאת אומרת, לא סתם ליצור מסע רכישה פה, לצורך הניהול של העניינים שלהם בישראל.
אלעזר שטרן: (ג) הוראות סעיף קטן (ב) יחולו גם על הקניה או העברה של זכויות במקרקעין בדרך של מכירת מקרקעין מעוקלים, מימוש משכנתא, ביצוע של פסק דין או של מסמך אחר הניתן לביצוע כפסק דין, או מכירת נכס על ידי לשכת ההוצאה לפועל או רשות אחרת על פי דין.
אלעזר שטרן: אני מזכיר שזה גם דבר שהוסף בהכנה לקריאה ראשונה כדי למנוע מצבים שבהם דרך מימושים ודרך משכנתאות וכו' יהיה אפשר לרכוש, בעצם לעקוף את החוק.
נחמן שי: זאת אומרת, אם זר פשט רגל, הוא רכש, עכשיו רוצים לממש - - -
אלעזר שטרן: לא, הכוונה היא הפוכה.
אלעזר שטרן: אם חברה לקחה הלוואה מבנק זר ולצורך קבלת ההלוואה נרשמה משכנתא על המקרקעין ועכשיו היא לא החזירה את ההלוואה, ואותו רוצה לממש, הוא יכול, אבל הוא יצטרך - - -
יריב לוין: הצטרך למכור או לישראלי או לזר על פי המסלולים, או שיעבור את הועדה.
אלעזר שטרן: (ד) (1) לא יהא תוקף להקניה או להעברה של זכויות במקרקעין או להתחייבות להקניה או להעברה כאמור שנעשתה בניגוד להוראות סעיף זה, ולא תרשם עסקה בפנקסי המקרקעין בניגוד להוראות סעיף זה.
אלעזר שטרן: זה נוסף לבקשת משרד המשפטים כדי לאפשר לנרשם לא לרשום דברים כאלה.
יהלום שרעבי: לשון הסעיף מתייחס למונח עיסקה כאשר עיסקה על פי חוק המקרקעין לא כולל הורשה על פי צוואה והייתה כוונה לכלול גם העברה רצונית בדרך של צוואה, אני חושבת שצריך להוסיף פה עיסקה או על פי צוואה או משהו שיתפוס גם את העניין הזה.
אלעזר שטרן: לעניין הצוואה, אני רוצה להזכיר שבהצעת החוק המקורית שלכם כלול גם איסור על העברה בדרך של הורשה, החלטת ועדת שרים לענייני חקיקה הייתה שלא לכלול את ענייני הירושה והייתה הסכמה שלכם, עכשיו הבקשה של משרד המשפטים, המינהל ליצור הפרדה בין הורשה לפי דין לבין הורשה לפי צוואה.
אלעזר שטרן: הורשה לפי צוואה תהיה כפופה להוראות החוק, המגבלות של החוק, לעומת הורשה על פי צוואה - -
יריב לוין: הפוך.
אלעזר שטרן: סליחה, הפוך, הורשה על פי צוואה תהיה - - -
יהלום שרעבי: הרעיון הוא שבעצם שהצוואה לא תהיה דרך עוקפת, כי צוואה זה משהו כמו העברה רצונית, זה כמו הסכם שאדם עושה עם מישהו.
אלעזר שטרן: מצד שני, אני רוצה להזכיר, שגם הורשה לפי דין, הרעיון שעומד בבסיס הכללים שקובע חוק הירושה להורשה על פי דין, זה להתחקות אחרי רצונו המשוער של המוריש.
אלעזר שטרן: השאלה היא האם זה משנה - אני מדבר על רצונו המשוער או רצונו הברור.
יריב לוין: השאלה היא אם מותר שאלה מקדימה לפני כן.
יריב לוין: הרעיון ברור, ואפשר לעשות את זה.
יריב לוין: השאלה אם המקרה המרחיק לכת, שאם יוריש את זה ויחכה עד מותו כדי שזה יעבור, שווה את כל הכניסה לכל התסבוכת הזאת?
יריב לוין: אני חושב שהרעיון הבסיסי דווקא של ועדת שרים בעניין הזה היה הגיוני, להגיד, בוא נשים את זה הצידה שוב, אז יהיה לנו מקרה אחד, אני לא יודע כמה, שמישהו יוריש לאיזה זר, אתם רוצים בכלל להיכנס לכל התסבוכת הזאת?
יריב לוין: בעיניי זה מיותר להתחיל לבדוק צוואות.
אלכס חפץ: אני חושב שיש מנגנונים שמאפשרים לעשות את זה כדרך הרגל וצריך להיזהר מזה.
אלכס חפץ: יש מנגנון שנקרא עיזבון בחיים, הוא מוכר, קרן קיימת מורשית לעשות את הדברים האלה.
אלכס חפץ: אנחנו מטפלים בנושאים האלה, לא בנושאים שמהם אתה חושש, חבר הכנסת יריב לוין, אבל צריך לקחת את זה בחשבון שיכול להיות מנגנון שיקום לטובת העניין הזה, דווקא מהדברים שאתה חושש.
אלכס חפץ: אני שם מול אוזניך, ותעשה עם זה מה שאתה רוצה.
נחמן שי: אני מכיר את המנגנון, אני מכיר אותו היטב.
נחמן שי: הנקודה היא איזה סיטואציה עלולה להתפתח שתנגוד את החוק, זאת אומרת, שאותו תורם או תורמת בערוב חייהם החליטו לתרום - - -
אלכס חפץ: גוף שמתארגן ומתחיל לתת רנטות בחיים לאנשים ומקבל את המקרקעין בתמורה ביום מותו.
אלכס חפץ: או - - - כפי שאתה מבטא אותם בהצעת החוק.
נחמן שי: כשאותו גוף שקיבל את הדירה או את פיסת הקרקע הזאת בעודו בחיים, הוא ירצה לממש אחר כך את הרכוש הזה, זה מה שאתם עושים, אז הוא ייתקל בחוק ואז הוא לא יוכל לממש כך אני מבין.
יריב לוין: אתה רוצים לעשות את ההבחנה הזאת שצוואה תוכפף לכאן?
יריב לוין: אפשר.
אורי אורבך: בכל מקרה הוא יפגוש את החוק הזה בשלב יותר מאוחר, וגם אם לא יפגוש, אז הוא יפגוש את המחוקק.
יריב לוין: רבותיי, זה לא נראה קריטי, אבל אם יש רצון כזה, אני לא נגד.
אריאל צבי: אפשר להבחין מבחינה מושגית בין העברה - - -
יריב לוין: בסדר, להכניס את ההורשה על פי צוואה.
נחמן שי: שאנחנו לא מונעים את זה.
יריב לוין: אנחנו כן מונעים את זה.
עדי ארבל: אישור.
נחמן שי: זה צריך לעבור דרך המנגנון.
יריב לוין: שום דבר אנחנו לא מונעים באופן מוחלט.
אלעזר שטרן: (2) היועץ המשפטי לממשלה, בא כוחו או בעל עניין רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה להצהרה על בטלות עסקה שנעשתה בניגוד להוראות סעיף זה, או בבקשה לסעד אחר המתאים לנסיבות העניין, לרבות מחיקת רישום מפנקסי המקרקעין.
אלעזר שטרן: את סעיף קטן (ה) הכנסנו קודם במסלולים המקוצרים אנחנו מורידים פה את סעיף קטן (ה), זה בעצם נכנס למסלולים המקוצרים.
אלעזר שטרן: תיקון סעיף 4 2.
אלעזר שטרן: בסעיף 4 לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) שר המשפטים רשאי, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, להתקין תקנות לביצוע הוראות סעיף 2א, לרבות לעניין דרך הגשת בקשה לקבלת אישור להקניה או להעברה של זכויות במקרקעין לזרים, לעניין זהות הגורמים שעמם יש להתייעץ כאמור בסעיף 2א(ב)(2), בהתאם לייעוד הקרקע ולזהות המבקש, אופן ההתייעצות, המועדים למתן תגובות להתייעצות, ולעניין המועדים למתן מענה לבקשה.
אלעזר שטרן: " סעיף 3, לבקשת משרד המשפטים.
אלעזר שטרן: מכיוון שהיום בסעיף 4יט לחוק רשות מקרקעי ישראל יש הסדר שמעניק סמכות למועצת מקרקעי ישראל ליצור כל מיני הגבלות על העברת מקרקעין, בין היתר הגבלות על העברת מקרקעין לזרים כדי שלא התפרש שהחוק שלנו גורע מהסמכות של מועצת מקרקעי ישראל יצור תנאים כאלה, התבקש פה תיקון שיבהיר את העניין.
אלעזר שטרן: (1) בסעיף קטן (ב), לאחר המילים "סעיף קטן (א)" יבוא "או (ג) לפי העניין".
אלעזר שטרן: (2) לאחר סעיף קטן (ב) יבוא: "(ג) מבלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), רשות מקרקעי ישראל תתנה את הקניית הבעלות בנכס מקרקעין לפי הוראות סעיף 4יז, בתנאים ובהגבלות לפי הוראות סעיף 2א לחוק מקרקעי ישראל, התש"ך-1960.
אלעזר שטרן: ".
אלעזר שטרן: אם נסכים, יתר חברי הכנסת קיבלו את ההחלטה העקרונית שמבחינת הגדרת זר זכאי שבות כלשהו לא ייחשב כזר גם אם אין לו זיקת מגורים בישראל.
אלעזר שטרן: בעצם הסוגייה היחידה שנשארה פתוחה, זה שאלה של הערות האזהרה.
יריב לוין: והשאלה הזאת של מה אנחנו עושים עם מימון זר שניתן לישראלי.
אלעזר שטרן: לגבי הערת האזהרה – זה משרד המשפטים ביקש.
אלעזר שטרן: (חילופי יושבי ראש – 10:30)
יריב לוין: נגמור את הערת אזהרה.
אריאל צבי: אני מבקש לא להצביע על זה היום, התקשרתי, ניסיתי לבדוק את זה, יש לזה השלכות רוחב מאוד רחבות, לפחות על הנושא הזה אנחנו צריכים לבדוק מה קורה.
נחמן שי: הגברת יצאה כדי לבקש אינפורמציה לפי בקשת היושב ראש.
יהלום שרעבי: כן, אני מחכה לתשובה.
יהלום שרעבי: אבל אני יכולה לתת אומדנים לפי הבקשות שאושרו, זה בעצם גם הבקשות עצמן, הן בסדרי הגודל שאמרתי.
יהלום שרעבי: ב- 2006 היו 2003 בקשות שכולם נושרים, ב-2007 37 בקשות.
יהלום שרעבי: לעניין הזמן שלוקחת הבדיקה, אם זה דורש המלצות של שרים מסוימות, שר הביטחון, שר החוץ, זה יכול לקחת כמה חודשים, בממוצע אני אומרת 3-4, אם זה המסלולים המקוצרים עד חודש, או שבועות, לא מסלול ארוך בהקשר הזה.
יהלום שרעבי: מספר הבקשות של המסלולים המקוצרים זה יכול להיות כמה עשרות, אולי לשנה בסך הכול הכולל יכול להגיע עד 100 או - 90 אלה האומדנים.
אורי אורבך: זה בשנים האחרונות, זה בטח לא דברים ששווים את העיכובים.
יריב לוין: אני חושב שאפשר ללכת על ההסדר הזה, הוא לא מטיל עליכם איזה מעמסה גדולה.
יריב לוין: ההסדר הזה שדיברנו עליו, כמה הערות אזהרה יש?
אריאל צבי: דיברנו כאן על כמה הסדרים.
אריאל צבי: הנוסח המוצע שהוקרא בפני הוועדה תומך בזה שיש איסור על התחייבויות, אבל בפועל מה שהטאבו לא רושם זה רק את העיסקאות, זאת אומרת, הערות אזהרה כן תירשמנה.
אריאל צבי: במידה ורוצים שהערות אזהרה תועברנה לבדיקה של המינהל, זה יוצר השלכות רוחב מאוד משמעותיות, ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו עושים את זה, יכול להיות באמצעי של תקנות, יכול להיות שלא.
אריאל צבי: הנוסח שהוקרא עכשיו זה לפי מה שאמרנו קודם, זאת אומרת, שהטאבו יימנע מרישום רק של עיסקאות והלאה בשלב העיסקה.
יריב לוין: אם אנחנו רוצים להגיד שהוא מבצע מנגנון כפי שציין כאן יושב ראש הוועדה?
אריאל צבי: דיברתי עם האגף לרישום, אנחנו צריכים לבדוק את זה.
אריאל צבי: יש לזה השלכות על עיסקאות אחרות, על כל העיסקאות.
אריאל צבי: אמרתי, גם עיסקאות של תאגיד, גם עיסקאות צריכות לעבור למינהל, זה יכול ליצור פקק משמעותי, השאלה מה עושים עם זה.
נחמן שי: הלוא כל כוונת הדיון זה לחסום פתחים שדרכם החוק הזה לא יקויים.
נחמן שי: אם הערות האזהרה עשויות להיות באין התחייבות בין קונה למוכר שלעולם לא יגיע מועד המימוש שלה, אז מה נעשה?
נחמן שי: בכל זאת, איש יילך בעולם ויגיד - יש לי אדמה או רכוש בישראל, הלכה למעשה יש לו.
אריאל צבי: כמו שאמר היושב ראש, זו פירצה, השאלה כמה היא גדולה.
אריאל צבי: מטבע הדברים אדם שדואג לזכויותיו הקנייניות לא הסתפק רק בזה שהוא רשם הערת אזהרה הקנייני הוא בוודאי לא כמו של עיסקת מקרקעין והוא ישאף להשלים את העיסקה.
אריאל צבי: ככל שישאף להשלים את העיסקה, הוא הצטרך לעבור את הוועדה.
נחמן שי: המוכר אומר אנחנו לא עושים העברה, אנחנו מחכים בסטטוס של הערת אזהרה.
נחמן שי: עכשיו, לי מספיקה הערת אזהרה.
אריאל צבי: זו אכן פירצה, אני רק מפנה את תשומת ליבכם.
נחמן שי: הוא יכול לחכות מתי שהוא רוצה – ברכוש הזה לא יעשו שום שימוש.
אריאל צבי: אפשר לרשום הערות אזהרה.
יריב לוין: אם אנחנו נסייג את המסלול בדרך כזו, שהערות האזהרה תועברנה לבדיקה במידה והעיסקה לא הושלמה בתוך פרק זמן מסוים, נניח שנתיים אני עושה כאילו תהליך הפוך.
אריאל צבי: שהערת אזהרה כברירת מחדל תירשם.
יריב לוין: שהיא תירשם, אם תוך שנתיים לא הושלמה העיסקה, אז הורדת את הכמות לכלום.
דוד רותם: אתה לא יכול לעשות את זה, אתה חייב לגרום לכך שלא הם מבטלים אלא מישהו יוזם את זה.
דוד רותם: דהיינו, המוכר צריך להיות זה שיכול לבוא ולומר, או הקונה - - -
נחמן שי: אבל המוכר קיבל את כל הכסף.
דוד רותם: לכן אני אומר, אז המוכר קיבל את כל הכסף, אז הקונה יבוא ויגיד, רבותיי, העיסקה לא אושרה, אני רוצה את הכסף שלי חזרה, אבל אז - - -
יריב לוין: לא, הייתי נותן את זה שכל אדם שהוא בעל עניין, היועץ המשפטי לממשלה יוכל - - -
אריאל צבי: יוכל לעשות את זה דרך בית משפט, זו אופציה שקיימת היום.
דוד רותם: אני לא רוצה לתת לבטל את הערת אזהרה בלי להחזיר את הכסף, אנחנו לא עם של גנבים.
יריב לוין: לא, אין בעיה, אבל יילך לוועדה.
דוד רותם: הוועדה לא אישרה את העיסקה.
דוד רותם: עכשיו אתה אומר תבוטל הערת אזהרה, איפה הכסף שלי?
נחמן שי: אתה חוזר לקונה, אתה חוזר למוכר, אומר לו תחזיר לי את הכסף, הממשלה לא אישרה את העיסקה.
דוד רותם: ואז הוא אומר לך לא רוצה.
נחמן שי: הוא לא יכול, כי בחוזה הכנסתי סעיף שאומר שאם - - -
דוד רותם: הכנסת סעיף אז תלך לבית משפט.
נחמן שי: אז מה אתה מציע?
דוד רותם: רבותיי, החוק חשוב מאוד, אבל אני הייתי רוצה שיפתחו את האפשרויות בכל אופן, אני לא הייתי מצביע על החוק.
דוד רותם: הייתי מחכה עם זה כדי לראות איך אפשר להסדיר את העניין הזה, שתירשם הערת אזהרה אבל זאת תהיה הערת אזהרה מסוג שאם תוך שנה העיסקה לא נגמרה ברישום עם אישור, אז הערת האזהרה - - -
נחמן שי: זאת אומרת, שתוך שנה הוועדה צריכה לאשר, או לא לאשר, לא משנה, היא צריכה לדון.
יריב לוין: אתה נמצא במקום שאני הצעתי אותו כרגע.
אריאל צבי: הבעיה היא שהערות אזהרה היא לא פוקעת אוטומטית, מישהו הצטרך לבוא ולהפקיע אותה.
אריאל צבי: הכוונה היא שיוכל להפקיע אותה מבלי להידרש לפסק דין.
אלעזר שטרן: למשל, שהוא יבוא עם החלטה של הוועדה שהיא לא מאשרת - - -
יריב לוין: אנחנו רוצים למנוע ניצול לרעה של זה על ידי מי שיבוא וינסה בדרך הזאת לעקוף בעצם את החוק, עכשיו זה פותר את הבעיה כי הוא יודע שבסוף דין ההערה שלו לרדת, הוא לוקח פה סיכון מטורף.
נחמן שי: האינטרס שלו יהיה מייד אחרי שהוא רשם את הערת אזהרה, ללכת קדימה, לפנות לוועדה או לקבל אישור.
נחמן שי: אם הוא לא קיבל אישור, אז הערת אזהרה תפקע והעיסקה מתבטלת.
אריאל צבי: היא לא תפקע.
נחמן שי: הצטרכו להפקיע אותה.
אריאל צבי: רק מה שהיושב ראש מציע, זה שהיא תופקע לא בדרך של פסק דין, אלא תופקע בדרך מינהלית.
אריאל צבי: אני צריך לבדוק את זה.
אריאל צבי: במחשבה ראשונה זה היה מאוד קשה הדבר הזה, אני צריך לראות את זה פשוט.
אורי אורבך: כמה זמן אתם צריכים בשביל זה?
אורי אורבך: כמה שעות?
אריאל צבי: לפחות ימים.
יריב לוין: בואו נגמור את הסיפור.
אריאל צבי: יש לזה השלכות רוחב, כי אתה ביום לא יודע מי בא אליו, הוא מעביר כל תאגיד שהוא יכול, זאת אומרת, זה יתקע עיסקאות גם בשוליים שאתה לא רוצה בכלל להשפיע עליהם.
יהלום שרעבי: מי יפנה לבטל את ההערה.
יהלום שרעבי: איך הוא יעקוף אחרי ביטול, אם היא פוקעת אוטומטית זה משהו אחר, אבל הוא צריך לבטל אז זה כבר פרוצדורה.
יריב לוין: הוא לא יעקוף כלום.
יריב לוין: כל עוד לא התעוררה בעיה, לא התעוררה.
יריב לוין: אבל אם יבוא מישהו ויעשה בדיקה, או התעורר חשד, או יקרה משהו, יש מסלול שמאפשר את העניין הזה לבטל.
יריב לוין: מי שבא להשקיע כסף ויודע שהוא חשוף לסיכון כזה, זה יוריד באופן דרמטי את הסיכון שאנשים ייכנסו למהלך כזה.
אריאל צבי: זה קיים כבר היום.
אריאל צבי: זה כבר קיים בנוסח הזה.
אריאל צבי: השאלה היא רק איך יהיה המסלול.
יריב לוין: בנוסח הזה כל עוד הוא רשם הערת אזהרה ולא הלך להשלים את העיסקה, הוא מוגן.
אריאל צבי: לא, הצד השני יוכל לפנות, יש את ד2 אדוני.
אריאל צבי: הצד השני יוכל לפנות ולבקש.
אלעזר שטרן: רק שזה ידרוש פנייה לבית משפט, מה שחבר הכנסת רותם שהוא לא מעוניין שזה יהיה.
יריב לוין: אבל אני לא רוצה ללכת לבית משפט.
אריאל צבי: העניין הוא פה ליצור מסלולי מינהלי לבטל הערות אזהרה, זה רק בהערות אזהרה.
יריב לוין: נכון, מה הבעיה?
יריב לוין: למה יש לזה השלכות רוחב?
יריב לוין: הרי זה מסלול שאתם לא מפעילים מיוזמתכם, הוא מופעל אם מישהו בא וביקש, אז מה זה משפיע על עסקאות אחרות?
יריב לוין: אם מישהו יבוא ויבקש, תבדקו את הבקשה, אם זה תאגיד לפי החוק הזה, לא לפי החוק הזה, מה שאתם לא רוצים תבדקו.
יריב לוין: הוועדה הזאת.
אריאל צבי: זה לא יעבור לוועדה, מה שהיושב ראש הציע שזה ייעשה אצל פקידי המרשם.
יריב לוין: לא, הוא הציע שזה יהיה בוועדה.
אריאל צבי: הביטול תמורת הפקדה יהיה במרשם.
יריב לוין: לא, בוועדה.
דוד רותם: אם רשמתי הערת אזהרה, פניתי לוועדה, הוועדה לא אישרה.
דוד רותם: אני בא אל הרשם, מביא לו את החלטת הוועדה - - -
אריאל צבי: איזה תמריץ יהיה לך לבוא - - - זה התמריץ של הצד השני – אם הוא ירצה לבטל.
דוד רותם: אני המוכר, אני רוצה למכור את זה למישהו אחר.
דוד רותם: אני רוצה לבטל את הערת אזהרה כי אני רוצה למכור את הנכס למישהו אחר.
דוד רותם: אני בא עם החלטת הוועדה, עם צ'ק בנקאי על הסכום שקיבלתי, כמו במשכנתא, איך אני מבטל משכנתא?
יהלום שרעבי: אבל הוא ממילא יבטל את העיסקה אם הוועדה לא אישרה.
דוד רותם: מי יבטל את העיסקה?
יהלום שרעבי: מי שמוכר.
דוד רותם: בתנאי שהוא קיבל את כל הכסף, למה הוא יבטל, איך הוא יבטל?
דוד רותם: הוא הצטרך ללכת לבית משפט.
אריאל צבי: זה מסלול חדש שלא קיים היום במרשם.
יריב לוין: מה יש לו לעשות?
יריב לוין: נרשמה הערת אזהרה, אני רוצה לבטל אותה?
יריב לוין: אני היועץ המשפטי לממשלה, אני רוצה לבטל אותה?
אריאל צבי: אני הולך היום בדרך של פסק דין.
יריב לוין: במקום פסק דין אני הולך לוועדה, אני לא הולך לרשם.
יריב לוין: הועדה באה אומרת, אדוני, מוציאה לי נייר, העיסקה לא מאושרת וכל מה שטענת על הערת האזהרה נכון, דינה להימחק.
יריב לוין: אני הולך עם זה לרשם, מביא לו צ'ק בנקאי כנגד מה ששולם והוא מוחק מה הבעיה, כמו שהוא עושה במשכנתאות.
אריאל צבי: אבל זה הסדר חדש .
יריב לוין: שיופעל פעם אחת בשנה?
אריאל צבי: אבל צריך לקבוע פה משהו אחר.
אריאל צבי: אנחנו מבקשים בסך הכול את הזמן לבדוק.
יריב לוין: חבל, פשוט חבל, הרי זה יופעל פעם אחת בחמש שנים.
אריאל צבי: זה אומר שהפירצה לא כל כך - - -
יריב לוין: כשזה קיים לא ייכנסו למקום הזה, אם זה לא יהיה קיים הפתח יהיה רחב.
אריאל צבי: אבל זה קיים היום, כל ההבדל הוא בית משפט או לא בית משפט.
אריאל צבי: אם זה מקרה כל כך קצר, למה אני צריך ליצור מסלול מינהלי?
יריב לוין: במקרה קצר יהיה ברור שהתהליך הוא כזה.
יריב לוין: אם המקרה הוא שצריך ללכת לבית משפט, יהיו לך מאה מקרים כאלה אם לא אלף, זה בדיוק העניין.
יריב לוין: כשאדם יודע שבקלות הוא נתפס ויוצא החוצה אז הוא לא ייכנס לזה, זה הרי הכול עניין של סיכון וסיכוי.
אריאל צבי: אז אני מבקש, תתנו לנו את הזמן לבדוק את זה פשוט.
אורי אורבך: מה הזמן הכי מועט שאתם צריכים?
יריב לוין: תבינו דבר הכי פשוט.
יריב לוין: במקום שאנחנו יושבים בו אתה לעולם לא יודע מה תוכל לעשות מחר, אתה לא יודע מה יהיה מחר.
יריב לוין: מה שאתה יכול לעשות היום, כדאי שתעשה היום.
יריב לוין: זה לא שאם אני עכשיו לא עושה אני בטוח שבעוד חודש אני עושה.
יריב לוין: בעוד חודש יכול להיות שלא יהיה בכלל.
נחמן שי: מה אתה מכניס אי ביטחון בחיינו?
דוד רותם: אני רוצה שתסביר מה שאמרת.
יריב לוין: תפיסת העבודה שלי שכל יום הוא היום האחרון.
נחמן שי: זאת אומרת אנחנו מחכים למה?
אורי אורבך: מה זה הבדיקה הזאת?
אריאל צבי: אם אדוני רוצה הנוסח הזה צריך ללכת לבית משפט.
אריאל צבי: נכון שרוצים שהוא לא יילך לבית משפט, ייצור מסלול מנהלי חדש, נותנים למרשם סמכות תמורת הפקדת הסכום לבטל, אני מבקש הזדמנות להתכונן, זה לא עלה לפני כן, אנחנו לא הכרנו את זה.
אורי אורבך: הבדיקה הזאת שאתה מדבר עליה, מהרגע שיושבים ועד הרגע שגומרים, כמה זמן זה אם, עזוב רגע שאני היום לא נמצא ומחר לא אגיע.
אורי אורבך: כמה זמן דיון זה, כמה זמן החלטה?