GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורי מקלב: הוא בקיא הרבה יותר ממני ב"המבשר" ו"תת-המבשר".
דוד רותם: יש "המבשר", יש "יתד נאמן" ויש "יום ליום".
דוד רותם: אדם שכותב ב"יום ליום" או ב"המבשר", או בכל העיתונים האלה, אתה באמת חושב שיש לו השפעה, הוא יכול להביע עמדה שבגלל זה אנשים יבחרו בו?
דוד רותם: אלה עיתונים שנופלים בהגדרה.
אורי מקלב: אני לא יכול להתחרות בבקיאות שלך, אבל קודם כול, אני רואה שזה משפיע, תראה כמה שאתה מכיר את "המבשר" וכמה שאתה יודע, ואני מתחיל לחשוש.
אורי מקלב: אתה יכול לקחת אנשים, יבוא ויתמודדו במפלגה שלי.
דוד רותם: שים לב לדבר נורא פשוט, אני מכיר את "המבשר", כי קודם אמר כרמל שאמה: דע את האויב.
דוד רותם: אתה מבין, הוא דיבר על זה.
כרמל שאמה-הכהן: דע את היריב.
ניצן הורוביץ: אפילו אני לא מדבר כמו שאני מדבר.
אורי מקלב: ידענו שדוד רותם יגיע לעניין הזה כשאני מדבר.
אורי מקלב: הוא לא סתם ביקש ממני לדבר.
אורי מקלב: הוא הרי מונע מאחרים לדבר.
אורי מקלב: אתה רוצה לדבר, הוא בקושי נותן לך.
אורי מקלב: ממני הוא אפילו ביקש, ידעתי מה הוא רוצה, להרים להנחתה.
אורי מקלב: דבר שני, אין ספק שאנחנו מגבילים את כולם בתעמולת בחירות.
אורי מקלב: יש מישהו בשולחן הזה שחושב שאותו דין צריך להיות למי שמתמודד עם אותם עיתונאים, אותם אנשי תקשורת?
אורי מקלב: בתאריך מסוים אנחנו אוסרים את תעמולת הבחירות גם על אלה שלא מתמודדים.
אורי מקלב: אין ספק שמי שכן הולך להתמודד וכן רוצה הוא שונה מכולם, ודאי שהוא שונה.
אורי מקלב: לכן אנחנו שואלים מה התאריך, ומוכנים לדון בו.
אורי מקלב: יש כאן עיתונאים ראויים כמו האנשים שיושבים פה, הם לא הדוגמה, מפני שאנחנו עושים חוק לאו דווקא לאנשים האלה, אנחנו יודעים על כאלה שכן יכולים לנצל לרעה.
אורי מקלב: לפעמים חוקים מחוקקים לא בשביל הרוב, אלא בשביל המיעוט, כשהנזק מהמיעוט הזה הוא בלתי הפיך.
אורי מקלב: אנחנו לא עושים את החוקים דווקא לרוב ודווקא לאותו עיתונאי ב"זמן הדרום", אנחנו גם יודעים שהם לא מתמודדים, אבל אין לנו ספק שיש אנשים שזה שהם נמצאים בתקשורת, זה גם מביא אותם להחלטה להתמודד.
אורי מקלב: אנחנו יכולים להתעלם מזה?
אורי מקלב: אנחנו לא יודעים את זה?
אורי מקלב: זה מ"זמן הדרום" לא זה - - -
ניצן הורוביץ: למה זה לא לגיטימי למשל - - -
אורי מקלב: לא לגיטימי שבמשך תקופה הוא מנצל את הכלי הזה לרעה, ותקשורת צריכה להיות אובייקטיבית, לכן אנחנו עושים חוקים לפעמים.
אורי מקלב: חוקים נעשים לפעמים כדי שהרוב ילך בדרך הישר ולא ייגרר אחרי מיעוט.
ניצן הורוביץ: אז מה אתה מציע?
אורי מקלב: אפשר לצמצם את התאריכים, וחבר הכנסת בן סימון גם אמר שהוא מבין את הצינון, התאריכים לא - - -
אורי מקלב: חצי שנה באמת נראה לי הרבה זמן, במיוחד כשעוד לא יודעים איפה זה עומד.
דוד רותם: רבותי, הייתי מציע שתנסו לקבוע פגישה עם השופטת דורנר.
דוד רותם: דבר שני, אני מציע לכם לתקן את החוק הזה לא פה בוועדה, אלא למחוק בכלל את התיקון של חוק-היסוד ולהכניס את זה בחוק הבחירות (דרכי תעמולה), להגביל שם את הדברים.
רונית תירוש: הגשנו את זה ללשכה המשפטית של הכנסת, הם הכניסו את זה.
רונית תירוש: תאמין לי, לא אני הכנסתי את זה.
סיגל קוגוט: כי רציתם תקופת צינון.
סיגל קוגוט: תקופת צינון זה שאדם לא יהיה מועמד לכנסת.
סיגל קוגוט: זה רק בחוק-יסוד: הכנסת.
דוד רותם: אני רוצה שהוא יהיה מועמד, אבל תגבילי לו את ההופעות.
רונית תירוש: אני אגיש את זה שוב, עוד פעם יכניסו לי את זה לחוק-יסוד.
רונית תירוש: איך להגדיר את זה?
רונית תירוש: הכוונה ברורה, תאמרי לי איך.
עמי ברקוביץ: מאוד קשה להגיד מי זה שלא, זה מאוד רחב.
דוד רותם: אתם צריכים להגביל אותו בהופעה בתקשורת, לא בכך שהוא לא יכול להגיש מועמדות.
דוד רותם: הוא יכול להגיש מועמדות.
דוד רותם: דני בן סימון יכול לעבוד עד היום האחרון.
דוד רותם: אני רק רוצה שמאותו יום שהוא הגיש את המועמדות שלו - - -
רונית תירוש: זה יהיה 47 יום.
דוד רותם: מה זה יעזור לך לפני כן?
דוד רותם: הרי לפני כן אנחנו לא יודעים אם הוא בכלל מתמודד, יכול להיות שבסוף יוציאו אותו מהרשימה.
דוד רותם: האיש ילך הביתה, לא יעשה את העבודה שלו, ואחר-כך יתברר שהוא בכלל לא נבחר, בכלל לא מועמד, כי הוא לא מופיע ברשימה.
רונית תירוש: הבנתי מה שאתה אומר.
רונית תירוש: תן לנו לחשוב על זה.
דוד רותם: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 29) (תיקון מס' 2).
דוד רותם: מכיוון שההוראה שהרשמים היו צריכים להיות כבר מחולקים וטרם חוקקנו את כל החקיקה שקשורה בעניין הזה, יש פה הצעה - -
אלעזר שטרן: היא פוקעת היום.
דוד רותם: - - לדחות את מועד כניסתו לתוקף של תיקון 29, במקום 16 במאי 2011 יבוא 29 בפברואר 2012, על מנת לאפשר לכל המערכות להתארגן.
אלעזר שטרן: וכדי שתיווצר רציפות ולא ייווצר מצב של כמה ימים של פער הוספנו את סעיף 2, שתהיה תחולה רטרואקטיבית מהיום, מהיום שפוקע - - -
דוד רותם: זה תחולה רטרואקטיבית, זו תחולה מהיום.
דנילו דרמן: המועד המתוקן זה לא 16 בנובמבר 2011?
דוד רותם: זה 29 בפברואר 2012.
דוד רותם: אני יודע שעד שאנשים מתארגנים זה תמיד יותר זמן ממה שהם מבקשים מלכתחילה, ואני לא רוצה להתעסק בזה עוד פעם.
שחר קטוביץ: שמחים.
דוד רותם: הצבעה בעד – פה אחד אושרה הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 29) (תיקון מס' 2), התשע"א-2011.
דוד רותם: התקבלה פה אחד.
דוד רותם: ב.
דוד רותם: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 32) (רשמי הוצאה לפועל), התשע"א-2010
דוד רותם: רבותי, הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 32) (רשמי הוצאה לפועל), התשע"א-2010.
דוד רותם: מה עמדתכם בחוק הזה?
אשרה רודב: אנחנו תומכים בהצעה.
דוד רותם: המידע הזה, נכון למתי?
אשרה רודב: נכון לבוקר.
דוד רותם: אתמול - - -
דוד מדיוני: זה טופל.
אשרה רודב: הגענו להבנות.
דוד רותם: אני מקווה שהגעתם להבנות.
דוד רותם: נראה אם את ההבנות האלה אני מקבל.
אלעזר שטרן: אני מציע במקום לקרוא את כל הדברים מחדש - -
דוד רותם: רק את מה שהיה בו שינוי.
אלעזר שטרן: - - נקרא את מה שהיה בו שינוי, ונשמע אם יהיו הערות על זה.
אלעזר שטרן: יש שני נושאים שהוועדה עוד לא דנה בהם, האחד זה הנושא של הערעור, והשני זה הנושא של הוראת המעבר.
אלעזר שטרן: לגבי הנושא של הרכב הוועדה, סעיף 3(ג), בדיון הקודם הוחלט בוועדה שבסעיף קטן (1), פסקה (ה), שנציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים יהיה בהתייעצות עם נציב שירות המדינה.
אלעזר שטרן: זה מה שהוחלט בוועדה בדיון הקודם.
אלעזר שטרן: אם תסתכלו בנוסחים שהיו באתר של הוועדה, השינויים האלה ממורקרים.
דוד רותם: מי רוצה להעיר?
בשארה-אלי פארן: עיקר הדברים שלנו נאמרו בדיון הקודם לגבי המינוי - - -
דוד רותם: אתם לא מסכימים.
בשארה-אלי פארן: זה לא שאנחנו לא מסכימים לכל ההליך, פשוט לא היה תקדים כזה שמינוי של עובד מדינה, לא ישב בו נציב שירות המדינה או נציג שלו.
בשארה-אלי פארן: זו מערכת אחת שלמה, חוק שלם.
בשארה-אלי פארן: עשו את החריגה הזאת לעניין רשמים, אין לנו בעיה עם זה, אבל לפחות שיישמר האיזון ואותה שבלונה של עבודה שהוכיחה את עצמה יותר מ-50 שנה.
דוד רותם: היום אין מכרזים, יש ועדות איתור.
בשארה-אלי פארן: גם בוועדות איתור יושב הנציב.
דוד רותם: שופט של בית משפט, מנהל מערכת ההוצאה לפועל, נציג לשכת עורכי הדין ונציג משפטי.
דוד רותם: למה צריך גם נציג שלכם?
דוד רותם: אלה כולם עובדי מדינה שמייצגים את אותה מערכת.
בשארה-אלי פארן: עוד פעם, אדוני.
דוד רותם: מנהל מערכת ההוצאה לפועל, הממונה על רשמי הוצאה לפועל ונציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים, בהתייעצות עם הנציב.
בשארה-אלי פארן: גם על ההתייעצות היתה לנו מחלוקת, אמרנו שזה יהיה בהסכמה.
בשארה-אלי פארן: על זה לא היתה הסכמה.
בשארה-אלי פארן: בדרך כלל הנוסח זה הנציב, אבל הוא יכול לקבוע כל נציג אחר שלו, שהוא בן-אדם מקצועי.
בשארה-אלי פארן: לעניין מכרזים נציג הנציבות זה תמיד אדם בעל רמה מקצועית רלוונטית, שגם יכול להיות הממונה לעניין הזה.
בשארה-אלי פארן: אני לא מוצא שיש פה סתירה מהותית.
בשארה-אלי פארן: עדיין, בהנחה שיש הרגשה שיש פה תלות יותר מדי ברשות עצמה, אפשר למנות מישהו חיצוני, ופה אתם מונעים את הגמישות הזאת.
דוד רותם: הייתי בעד להוציא את מנהל מערכת ההוצאה לפועל מהוועדה.
ענת ליברמן: זה דבר שהוא לא אפשרי, כי לא אפשרי שיהיה מישהו שממונה על מערכת והוא לא יהיה חלק מהגורמים הבוחרים.
ענת ליברמן: גם היום מנהל מערכת ההוצאה לפועל הוא חלק מהוועדה שבוחרת את הרשמים נכון להיום לפני המינוי של השר.
ענת ליברמן: כלומר, זה קיים גם היום.
דוד רותם: גם נציב שירות המדינה?
דוד מדיוני: היום לא.
ענת ליברמן: ההצעה המקורית שלנו היתה, שבוועדה שבוחרת את הרשמים יהיה שותף גם מנהל מערכת ההוצאה לפועל וגם נציב שירות המדינה או מי מטעמו.
ענת ליברמן: הוועדה היא זו שהמליצה להמיר את הנציב בממונה על הרשמים.
דוד רותם: אמרנו: "נציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים, בהתייעצות עם נציב שירות המדינה".
ענת ליברמן: בהצעה המקורית הנציב היה אחד מחברי הוועדה, והיושב-ראש הציע שבמקום הנציב ישב הממונה על הרשמים.
דוד רותם: הטענה שלהם היא שהכול תלוי בממונה על ההוצאה לפועל.
דוד רותם: הטענה שלהם שזה יותר מדי.
דוד רותם: לא בכל ועדת מכרזים יושב השר או המנכ"ל.
בשארה-אלי פארן: גם לא הנציב, אלא נציג של הנציב.
דוד רותם: מכיוון שמדובר פה ברשמים, שעדיין יש להם מעמד משפטי שונה מעובד רגיל, אני רוצה להדגיש את זה, ולכן אני לא רוצה שהם ייחשבו עובדי מדינה רגילים.
דוד רותם: הם לא, הם עובדי מדינה מיוחדים במינם.
בשארה-אלי פארן: גם היום רשמים בבית משפט הם סוג של עובדי מדינה ויש להם פטור ממכרז.
בשארה-אלי פארן: יש להם מסלול קלסי – הם מקבלים פטור ממכרז, הם מתמנים על-ידי ועדה פנימית והם כביכול עובדי מדינה.
בשארה-אלי פארן: לא צריך לעשות הבחנה בין רשם בית משפט לרשם הוצאה לפועל ולהחריג את זה בצורה כל כך קיצונית בפרופורציה הזאת.
בשארה-אלי פארן: אם אנחנו שומרים על מסגרת עבודה, זה לא המקרה שמצדיק חריגה כל כך קיצונית.
דוד רותם: החריגה היא רק מכיוון שאני רוצה לשמור על מעמדם.
בשארה-אלי פארן: הם לא ייפגעו.
דוד רותם: הם כן ייפגעו, כי הם לא עובדי מדינה רגילים.
דוד רותם: העובדה הזאת שהנציג שממנה שר המשפטים, בהתייעצות עם הנציב, הוא איש בעל השכלה משפטית, ונתתי לנציב את האמירה בעניין הזה, שיתייעצו אתו, זה מניח את הדעת.
בשארה-אלי פארן: אמרתי גם בדיון הקודם שהשינוי במבנה של הוועדה הזאת ישנה גם את ההרכב שלה לעניין הממונה עצמו.
בשארה-אלי פארן: לטעמנו גם שם זה קצת בעייתי להוציא את הנציב ולשים את האחראי כחלק מהוועדה שתמנה את הממונה עצמו, בסעיף 3ג.
בשארה-אלי פארן: כל העיוות הזה לא נראה לנו.
בשארה-אלי פארן: אם אנחנו משאירים את הנציב, זה יותר בהיר.
דוד רותם: אני מדבר פה על אדם שהוא ראוי להיות שופט מחוזי.
דוד רותם: למה אני צריך את הנציב?
בשארה-אלי פארן: כי זה אותו מבנה.
בשארה-אלי פארן: כל הזמן משנים את ההרכבים של הוועדות.
דוד רותם: המבנה נשאר אותו מבנה.
בשארה-אלי פארן: היה נציב ואנחנו שמים את האחראי על התלונות.
דוד רותם: הוא רשם ועכשיו אני נותן לו תפקיד נוסף, ולכן אני רוצה שיהיה הממונה על התלונות, כדי שתהיה אפשרות לדעת איזה תלונות הוגשו נגדו, מה הוא עשה, איך הוא פועל ואיך הוא מתנהל.
בשארה-אלי פארן: בין ההערות שעלו של הרשמים, שיש פה תלות מערכתית שמי שממנה אותך, אתה צריך להיות מולו מין "כפוי טובה".
בשארה-אלי פארן: אני אומר את זה במירכאות כפולות.
דוד רותם: זה גם יהיה נכון אם הנציב ישב שם.
בשארה-אלי פארן: זה לא קשור למערכת.
דוד רותם: הנציב לא קשור למערכת?
דוד רותם: הוא אחראי על כל עובדי המדינה.
בשארה-אלי פארן: עובדי מדינה הם מסה גדולה של עובדים.
בשארה-אלי פארן: יש שוני.
בשארה-אלי פארן: כאן זה האדם שאתה עובד אתו באופן היררכי ואתה כפוף אליו ממש מבחינה היררכית.
בשארה-אלי פארן: זה תקדים יוצא דופן.
בשארה-אלי פארן: גם תפקידים בכירים ביותר, והדגשתי את זה גם בדיון הקודם, כמו היועץ המשפטי לממשלה, כמו רשמי בית המשפט עצמם – כל מיני תפקידים אחרים, לא עשינו את החריגה הזאת, ואנחנו לא מוצאים שזה המקום הנכון לעשות שינוי קיצוני כזה בשיטת המינויים במדינה.
בשארה-אלי פארן: זה לא המקרה שמצדיק את זה.
בשארה-אלי פארן: המנגנון שהצעתם בהתחלה, בהצעה הממשלתית, הוא די סביר לטעמנו.
דוד רותם: עוד הערות, רבותי?
דנילו דרמן: אנחנו מדברים על סמכויות שיפוטיות שיהיו בידי הרשות המבצעת, ומנהל מערכת ההוצאה לפועל הוא אדם שמרכז בידו עוצמה רבה מאוד, הוא גם ישב בוועדה שממנה וגם אחראי על התפעול השוטף של המערכת.
דנילו דרמן: יש כאן קושי מסוים.
דנילו דרמן: אני חושב שיש כאן קושי מסוים.
דוד רותם: מי אחראי על התפעול השוטף של שופטים?
דנילו דרמן: מנהל בתי המשפט.
דוד רותם: לא, נשיא בית המשפט העליון.
דוד רותם: הוא גם יושב בוועדה לבחירת שופטים, לא סתם הוא יושב.
דנילו דרמן: מדובר פה בתפעול מקצועי.
דוד רותם: גם פה מדובר על תפקוד מקצועי.
דוד רותם: זה שלמנהל מערכת ההוצאה לפועל יש יותר מדי כוח, אני מסכים אתך, אבל בזה נטפל בנפרד.
אלעזר שטרן: השינוי הבא שהיושב-ראש החליט עליו בפעם הקודמת הוא בסעיף 3א לגבי קביעת כללי אתיקה.
אלעזר שטרן: אני קורא את סעיף קטן (ה): "הממונה על הרשמים, לאחר התייעצות עם שר המשפטים, רשאי לקבוע כללי אתיקה לרשמים".
ליאת הר ציון: בהקשר הזה אנחנו מבקשים שתהיה הוספה או הבהרה שכל כללי האתיקה שנוגעים להתנהלות של עורכי-הדין בעולם, בהתנהלות שלהם כלפי הרשמים, יחולו עליהם כללי האתיקה שחלים ביחס לבית המשפט, כדי שלא יהיה ספק.
אלעזר שטרן: צריך לתקן את כללי האתיקה.
דנילו דרמן: אין לנו התנגדות.
דוד רותם: צריך לתקן את כללי האתיקה של לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: אפשר אולי לפתור את זה אם אנחנו נוסיף פה סעיף שיקבע שהוראות סעיף 32 בכללי האתיקה יחולו גם בפני רשמים.
דנילו דרמן: פתרון נאות.
אלעזר שטרן: סעיף נוסף שהוועדה דנה לגביו רבות, וגם לגביו הכיוון שהסתמן היה הפניה לסעיף 104 לחוק בתי המשפט, זה סעיף 3ב.
אלעזר שטרן: אני קורא את הסעיף: "הוראות סעיף 104 לחוק בתי המשפט, יחולו על רשם הוצאה לפועל ועל הדיונים בפניו, בשינויים המחויבים, ואולם על אף האמור בסעיף 77א(ג) לחוק בתי המשפט, ערעור על החלטה של רשם הוצאה לפועל לפי אותו סעיף יוגש לבית משפט שלום וידון בו נשיא בית משפט השלום או שופט אחר שהנשיא קבע לכך".
אלעזר שטרן: אני מזכיר שסעיף 104 זה סעיף הרשמים.
דוד רותם: רבותי, הערות?
לאה רקובר: כבר הערנו בפעם הקודמת הערה כללית שההחלה הגורפת לא מתאימה.
דוד רותם: לא התנגדתם, וזה הנוסח שהחלטתי עליו.
לאה רקובר: אני יכולה לחזור על ההערה?
דוד רותם: אם את רוצה לחזור על מה שאמרת בפעם הקודמת, חבל על הזמן.
אלעזר שטרן: בסעיף 3ג, לגבי הממונה על רשמי ההוצאה לפועל, סעיף קטן (ה) זה הסעיף שהוועדה הסכימה להוסיף לבקשת ארגון ידיד.
אלעזר שטרן: "(ה) מבלי לגרוע מהוראות חוק חופש המידע, התשנ"ח-1998, הנחיות כלליות של הממונה על הרשמים שיש להם נגיעה או חשיבות לציבור יועמדו לעיון הציבור באתר האינטרנט של רשות האכיפה והגבייה.
דוד מדיוני: הסכמנו על זה.
אלעזר שטרן: אנחנו עוברים לסעיפים שהוועדה עוד לא דנה בהם.
אלעזר שטרן: הסעיף הראשון זה סעיף הערעור.
אלעזר שטרן: הצעת החוק המקורית יצרה מין מבנה מוזר, מבנה חדש של עתירה שלא קיים בשום מקום אחר.
אלעזר שטרן: בהסכמה של כל הגורמים הנוגעים בדבר העניין הזה ירד, ומה שמוצע כיום, אם אני מבין נכון, בעקבות החלטה של היועץ המשפטי לממשלה, זה להרחיב את זכות הערעור בנוסף לארבעת הסעיפים הקיימים היום, לסמכויות השיפוטיות שקיימות היום גם לסעיפים נוספים שנוגעים לדברים שנתפסים כחשובים מאוד – עיכוב יציאה מן הארץ, עיכוב דרכון, צו הבאה, צו מאסר, או דברים כאלה, שעשויה להיות להם פגיעה משמעותית בחייבים.
דוד רותם: אי-חידוש רישיון נהיגה, לפי איזה סעיף זה?
ענת ליברמן: זה בר"ע.
ענת ליברמן: אי-חידוש רישיון נהיגה זה הגבלות במסגרת סעיף 66 - -
דוד מדיוני: 66א.
ענת ליברמן: - - אבל הכנסנו פה רק את 66א(1) ו-66א(2), שזה הגבלת דרכון ועיכוב יציאה מן הארץ.
ענת ליברמן: שלילת רישיון נהיגה נשאר ערעור ברשות.
דוד רותם: אתם יודעים כמה פניות אני מקבל כל יום על העניין הזה של חידוש רישיון?
דוד רותם: תאמינו לי, אני כבר יודע בעל פה את שמותיהם של כמעט כל הרשמים שעושים את זה.
דוד רותם: אני חושב שצריך להוציא תיקון לחוק.
דוד רותם: אם אני נהג מונית, אני חייב כסף, ואתה שולל לי את הרישיון - - -
שחר קטוביץ: אי-אפשר לשלול, זה כתוב בחוק מפורש.
ענת ליברמן: אי-אפשר לשלול.
שחר קטוביץ: יש החרגה בחוק.
דוד רותם: חברים יקרים, אי-אפשר?
שחר קטוביץ: לא תמיד אני יודע, כרשם, אבל אי-אפשר, יש סייג מפורש בחוק.
ענת ליברמן: חוק ההוצאה לפועל, הפרק של ההגבלות, מתווה מאוד את שיקול דעתו של הרשם, וכך לדוגמה, כשרשם בא לבחון האם הוא מטיל הגבלה של שלילת רישיון נהיגה על חייב, הוא צריך להתחשב בעובדה שהחייב צריך את הרישיון הזה כדי להתפרנס.
ענת ליברמן: אותו הדין כשהוא רוצה לתת לו עיכוב יציאה מן הארץ, והחייב צריך לצאת לטיפולים רפואיים בחוץ-לארץ בשל מצב בריאותי.
ענת ליברמן: בכל הדברים האלה הרשם צריך להתחשב כשהוא נותן את ההגבלה.
ענת ליברמן: סביר להניח שאם היה מצב שבו רשם שלל רישיון נהיגה מחייב שמתפרנס מרישיון הנהיגה הזה, כנראה שיש פה טעות, ובדיוק בשביל זה ניתנו ימי ההתרעה, שבהם אותו חייב יכול להתייצב בפני רשם ההוצאה לפועל ולהגיד לו: אדוני - - -
דוד מדיוני: בכל לשכה.
ענת ליברמן: בכל לשכה שסמוכה למקום מגוריו הוא יכול להגיע ולהגיד שהוא מבקש לבטל את ההגבלה משום שהוא מתפרנס מהרישיון הזה.
ענת ליברמן: לא שמעתי על מקרים שבהם - - -
דנילו דרמן: לעומת זאת, שמעתי על הרבה מקרים שבאו לשלם.
ענת ליברמן: זאת המטרה של ההגבלות הללו.
ורדית דמרי-מדר: הפער הוא בין מה שאנחנו כותבים בספר החוקים לבין מה שמיושם באולמות הרשמים.
ורדית דמרי-מדר: נתקלנו לא במקרה אחד ולא בשניים שבהם כותב הרשם: שוכנעתי כי יש הגבלה ויש הגבלה, וזה כן פוגע בחופש העיסוק וכן הלאה וכן הלאה, אבל מתנה את ביטול ההגבלה בתשלום.
דנילו דרמן: מצוין.
ורדית דמרי-מדר: זה רחוק מלהיות מצוין.
ורדית דמרי-מדר: זה מנוגד לתכלית החוק.
ורדית דמרי-מדר: החוק קובע שאם יש הגבלה על חופש העיסוק, אתה לא יכול להוסיף תנאים שלא קיימים בחוק.
דוד רותם: אפשר לערער על זה?
ורדית דמרי-מדר: בוודאי, אנחנו גם מגישים ערעורים.
רן מלמד: המלה "להתפרנס" בהקשר הזה היא בעייתית, כי אם הוא נהג מונית או נהג משאית, זה נורא קל.
רן מלמד: אבל מה קורא, ואני מדבר על תיק אמיתי, שכרגע אנחנו מטפלים בו, אם הוא פועל זבל שצריך ב-04:00 בבוקר להתייצב?
רן מלמד: הוא גר בגילה, והוא צריך להתייצב בגבעת שאול ב-04:00 בבוקר.
רן מלמד: אין תחבורה ציבורית, לקחת לו את הרישיון, לקחת לו את האוטו, הוא לא יכול להגיע לעבודה שלו.
רן מלמד: זה לא נכנס להגדרה של "להתפרנס".
ורדית דמרי-מדר: אנחנו חושבים שהתיקון של הרחבת הערעור בזכות הוא תיקון טוב, הוא תיקון נכון, אנחנו מסכימים לתיקון, אבל אנחנו חושבים שכדי ליצור גם הלימה, את הגבלת רישיון הנהיגה צריך להוסיף למסגרת הסעיפים שמצדיקים ערעור בזכות.
דוד מדיוני: אנחנו מתנגדים.
ענת ליברמן: אדוני, אנחנו הרחבנו את זכות הערעור, אף-על-פי שמבחינה רעיונית לא חשבנו שיש הצדקה להרחיב פה את זכות הערעור, כי דבר לא השתנה.
ענת ליברמן: בכל זאת הרחבנו את זכות הערעור ואמרנו מה הן אותן סמכויות שיש לרשם ההוצאה לפועל שהן פוגעות באמת, והגענו למסקנה שהסמכויות שפוגעות ממש בזכויות חוקתיות של החייב הן עיכוב יציאה מן הארץ, שלילת דרכון, וכל העניינים האלה שקשורים במעצר – הבאה ומאסר.
ענת ליברמן: אנחנו לא חושבים שצריך להרחיב מעבר לזה.
ענת ליברמן: צריך גם לזכור שבסופו של דבר זה עלול להיות בעוכריהם של כל בעלי הדין, כי יהיו ערעורי סרק ויחויבו סתם בהוצאות.
דוד רותם: וכך יהיו בקשות ערעור סתם.
דוד רותם: להיפך, אתם מחייבים אותי להגיש בקשת רשות ערעור, ואז בית המשפט - - -
לאה רקובר: אומנם היתה נסיגה מסוימת מצד היועץ המשפטי לממשלה והוחלט במקום עתירות לקבוע לגבי רשימה של עניינים שניתן יהיה להגיש ערעור בזכות ולא ברשות, אבל עדיין מבחינה מהותית הערעור ברשות הוא דומה להגשת ערעור בזכות, ואין הבדל מהותי בין שני סוגי ההליכים.
לאה רקובר: ולכן אין פגיעה של ממש אם אנחנו משאירים את ההבחנה בין ערעור לבין רשות ערעור.
ורדית דמרי-מדר: אם אין הבדל, למה אתם מתנגדים?
ורדית דמרי-מדר: בואו נהפוך הכול.
אשרה רודב: אנחנו מתנגדים בתוקף להרחבה נוספת.
אשרה רודב: כבר התנגדנו לחלק מההרחבות שהוצעו והתקבלו, אבל התקיימו הרבה דיונים, בסוף קיבלנו את העמדה של היועץ המשפטי לממשלה - - -
דוד רותם: למה התנגדתם?
אשרה רודב: מכמה סיבות.
אשרה רודב: דבר ראשון, זה יכביד מאוד על בתי המשפט וייצור עומס אם על כל החלטה של הרשם אפשר יהיה לערער, זה יקשה על העבודה ועל היעילות של מערכת ההוצאה לפועל.
דוד רותם: ואם זה בקשת רשות ערעור, זה לא יקשה?
דוד רותם: הרי אתם לא אומרים לי: אדוני, אין על זה ערעור או בקשת רשות ערעור, אלא מה שקורה שאני בסך הכול צריך להגיש שתי בקשות.
אשרה רודב: דבר ראשון, כמו שכאן צוין, אפשר לדחות בקשת רשות ערעור על הסף בלי לקיים את כל הדיונים כמו שאתה צריך לקיים בזכות הערעור, ואנשים יותר נוטים להגיש ערעור כשיש להם זכות להגיש את הערעור, ולא כשזה בקשת רשות ערעור, כשהם יודעים שאם הם לא יציגו עילה סבירה כבר בבקשה, הנושא יידחה.
דוד רותם: מי מטעם משרד האוצר טיפל בזה, עורכי דין או אנשי כספים?
אשרה רודב: גם וגם, גם הלשכה המשפטית שלנו וגם אגף התקציבים.
דוד רותם: השיקול התקציבי לא מעניין אותי, הוא פשוט לא נכון.
אשרה רודב: זה גם שיקולים של יעילות של העבודה של הגופים.
ורדית דמרי-מדר: יש עוד שיקול קטן – הנגישות.
אשרה רודב: אין לך בעיה אם נגישות לבר"ע, ואם יש בעיה עם יישום של התקנות, אפשר אולי לחדד את הנהלים.
אשרה רודב: הפתרון הוא אחר – אם את אומרת שלא פועלים בהתאם לחוק, אז נתקן את החוק הזה.
ורדית דמרי-מדר: את אמרת במלים אחרות, כשהם צריכים להגיש בקשת רשות ערעור, יש סיכוי שהם יוותרו על זה.
אשרה רודב: אם הם לא חושבים שהתביעה שלהם מוצדקת.
ורדית דמרי-מדר: הם לא יגישו בקשת ערעור מן הסתם.
ורדית דמרי-מדר: לא מוכרת לי התכלית הזאת שאם זה ערעור בזכות, אני אגיש, יהיה מה שיהיה.
אשרה רודב: בית המשפט לא יהיה מחויב לדון בזה אם הוא לא חושב שיש עילה סבירה לדון בנושא, כמו שהוא יהיה חייב לדון בכל מצב אם זה יהיה בזכות ערעור.
ורדית דמרי-מדר: את עדיין רוצה להרחיב את זה, כי את מכירה בזה שמדובר בהגבלה שהיא מאוד-מאוד משמעותית.
ורדית דמרי-מדר: את רוצה לתת ביקורת שיפוטית רחבה - - -
אשרה רודב: אני רוצה שאם בית המשפט סבור שבאמת נפגעו כאן זכויות, הוא יוכל לדון בנושא.
אשרה רודב: זה מצב שקיים כבר מספר שנים בנושא ההגבלות על רישיון רכב, לא נעשה כאן שום דבר.
ורדית דמרי-מדר: ההצעה כאן היא להרחיב את הערעורים בזכות.
ורדית דמרי-מדר: אנחנו חושבים שאם אפשר להגיש ערעור בזכות על הגבלת רישיון נהיגה או על הגבלת עיכוב יציאה מן הארץ, אין היגיון שערעור בזכות לא יהיה על הגבלת רישיון נהיגה.
אשרה רודב: יש הגבלה כזאת הרבה פחות פוגענית.
ורדית דמרי-מדר: הגבלה הרבה פחות פוגענית מהגבלת רישיון נהיגה?
אשרה רודב: כן, מאסר ופינוי - - -
דוד מדיוני: ורדית דמרי-מדר, אמרת בתחילת דבריך שאתם מסכימים.
ורדית דמרי-מדר: אני עדיין מסכימה, אני עדיין חושבת שמדובר בתיקון טוב.
ענת ליברמן: אדוני, צריך לזכור שכל עניין ההגבלות התווסף במסגרת תיקון 29 מתוך ראייה שאנחנו הולכים לצמצם מאוד את המאסרים.
ענת ליברמן: כלומר, ההגבלות הן כלי מסוים שניתן להוצאה לפועל כדי להמעיט במאסרים אם לא לבטל אותם בכלל.
ענת ליברמן: ככל שאנחנו מקשים על האפשרות לתת הגבלות וככל שאנחנו מאפשרים זכות לערער עליהן, אנחנו מונעים את האפשרות לפעול כמו שצריך בהוצאה לפועל, ולא לכך התכוונו כשהכנסנו את ההגבלות האלה.
דוד רותם: קודם כול, אני רוצה להוסיף את סעיף קטן (6), העניין של הרישיון נהיגה.
דוד רותם: דבר שני, אני מבקש למחוק את המלים "ברשות רשם ההוצאה לפועל".
לאה רקובר: אם תכניס ל-80(ב), אתה כבר לא צריך למחוק.
דוד רותם: אני לא רוצה בסעיף 80(ב) שזה יהיה ברשות רשם ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: רק בית המשפט יוכל לתת את הרשות הזאת?
דוד רותם: זה אחד הדברים הנוראיים ביותר.
דוד רותם: רשם נתן החלטה.
דוד רותם: הוא אומר: אני נותן לכם רשות לערער.
דוד רותם: הוא לא בטוח בהחלטה שלו?
דוד רותם: פעם, אגב, זה היה גם בחוק האזרחי וגם בחוק הפלילי שהשופט יכול היה לתת עיכוב – אין.
דוד רותם: אתה רוצה לערער, בקשת רשות ערעור בפני שופט ולא בפני אותו רשם.
דוד רותם: למה אני צריך להעמיד את הרשם בלחצים האלה שהוא פתאום צריך לחשוב אם ההחלטה שלו כן נכונה או לא נכונה, וכדי להיות בטוח, אני מעכב, אני נותן לך רשות לערער?
דוד רותם: נתת החלטה, אתה בטוח בה, אתה לא נותן עליה רשות לערער.
חיים זקס: אדוני, זה לא פוגע בנגישות לבקשה?
חיים זקס: במועד מתן ההחלטה המבקש יכול לבוא בפני הרשם במקום לפנות בהליך נוסף - - -
לאה רקובר: זה לא מוציא אחד את השני.
שחר קטוביץ: זה לא עיון מחדש.
דוד רותם: הרשם אומר לו: אני נותן לך רשות לערער, הוא צריך ללכת לבית המשפט בכל מקרה.
ורדית דמרי-מדר: הוא לא צריך להגיש בקשת רשות ערעור.
דוד רותם: איזה מין דבר זה שאותו אדם שנתן החלטה אומר שהוא מרשה לערער עליה?
דוד רותם: אתה בטוח בהחלטה שלך או שאתה חושב שטעית.
ורדית דמרי-מדר: בדרך כלל זה בעקבות בקשה של צד.
דוד רותם: בעקבות בקשה של צד, תלך בבקשה לבית המשפט של הערעור, תגיש בקשה שם ושיחליט שופט.
דוד רותם: אני לא רוצה להעמיד את הרשמים בפני הדילמה הזאת, כי אז תהיה יד קלה על ההדק.
דוד רותם: קודם כול אני נותן לך את ההחלטה, עכשיו אני נותן לך רשות לערער.
ענת ליברמן: בחוק בתי המשפט זה קיים.
ענת ליברמן: אדוני, עד כמה שאני זוכרת בחוק בתי המשפט זה קיים.
דוד רותם: כבר הורידו את זה.
ענת ליברמן: מי שיכול לתת רשות ערעור זה - - -
דוד רותם: עיכוב ביצוע זה משהו אחר.
דוד רותם: להיפך, עיכוב ביצוע אתה חייב לבקש.
ענת ליברמן: לא עיכוב ביצוע, אני מדברת על רשות הערעור.
ענת ליברמן: אני מייד אבדוק את זה, או בית המשפט שנתן את ההחלטה או - - -
דוד רותם: לדעתי ביטלו את הסעיף הזה.
דוד רותם: אני זוכר מהתקופה שבה עסקתי במקצוע הזה, ששינו שם את הסעיף.
לאה רקובר: על הבר"עות?
דוד רותם: אי-אפשר יותר לבקש את זה מהשופט שנתן את ההחלטה, אלא צריך לפנות לבית המשפט של הערעור.
שחר קטוביץ: "החלטה אחרת של בית משפט שלום בעניין אזרחי ניתנת לערעור לפני בית משפט מחוזי אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט המחוזי.
שחר קטוביץ: "
דוד רותם: אני עוד זוכר משהו.
דוד רותם: תסבירו לי רק למה הסעיף שמדבר על שלילת רישיון נהיגה הוא לא קשה יותר מאשר אי-קבלת דרכון או עיכוב יציאה מהארץ או דבר כזה?
שחר קטוביץ: אדוני יוכל לומר אותו דבר על חייב מוגבל בבנקים.
דוד רותם: ביקשתי תשובה לשאלה שלי, לא שתוסיף על זה.
דוד רותם: אני יכול להגיד את זה על המון דברים.
שחר קטוביץ: אני חושב שאין הבדל.
חיים זקס: מבחינת ההגדרה של הזכות החוקתית, זכות התנועה היא גם זכות לצאת מהמדינה, והגבלה מדרכון מגבילה את האדם לצאת, אז יש כאן פגיעה בזכות חוקתית.
חיים זקס: אין פגיעה בתנועה בעובדה שאדם לא יכול לקבל רישיון, זו לא פגיעה בחופש התנועה שלו.
דוד רותם: ודאי שזו פגיעה בחופש התנועה שלו.
ענת ליברמן: הוא יכול לנסוע בתחבורה ציבורית.
אשרה רודב: הוא יכול לנסוע בתחבורה ציבורית, הוא יכול ללכת ברגל.
אשרה רודב: זה לא פוגע בזכות החוקתית של חופש התנועה.
ורדית דמרי-מדר: זה פוגע בזכות חופש העיסוק.
אשרה רודב: צריך לתקן את התקנות שמגדירות באיזה מקרים - - -
ורדית דמרי-מדר: לא צריך לתקן את התקנות, צריך לאפשר ביקורת שיפוטית על החלטות.
ורדית דמרי-מדר: החוק הוא בסדר גמור.
דוד רותם: אני מוסיף פה את סעיף קטן (6).
דוד רותם: האם אתם תמשכו את החוק?
אשרה רודב: אנחנו נבקש משר המשפטים למשוך את החוק.
דוד רותם: אתם חושבים שהוא ימשוך אותו?
אשרה רודב: אני נוטה לחשוב שאחרי כל הוויתורים שעשינו בהסכמות, ייתכן שכן.
דוד רותם: אם כך אני מוסיף את סעיף 66א(6).
דוד מדיוני: אני לא מסכים לזה.
דוד מדיוני: זה בעייתי.
דוד רותם: אני מוסיף את סעיף קטן (6).
דוד רותם: אני אתן לכם אפשרות לבקש רביזיה על הסעיף הזה.
דוד רותם: אם תרצו, תבקשו אותה עוד היום.
אלעזר שטרן: בסעיף קטן (ב1) מדובר על שינויי ניסוח.
אלעזר שטרן: אין פה משהו משמעותי.
אלעזר שטרן: סעיף קטן (ב2), "פסק דין של בית משפט שלום או של בית המשפט לענייני משפחה בערעור שהוגש לפי סעיפים קטנים (ב) או (ב1), לפי העניין, ניתנים לערעור לפני בית משפט מחוזי, אם ניתנה רשות לכך מאת שופט של בית המשפט המחוזי".
אלעזר שטרן: זה משנה את המצב הקיים היום שהערעור השני הוא לא ערעור בזכות, אלא יהיה ערעור ברשות.
אלעזר שטרן: סעיף קטן (ג) יישאר במתכונת הנוכחית שלו, למעט שינוי קטן, שיתווספו המלים "בקשת רשות ערעור".