GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת רווה: מה זה שני השרים ממונים על ביצוע הפרקים?
יפעת רווה: לצורך מה אני צריך שני שרים ממונים?
יפעת רווה: אם לא יתקינו תקנות אני אגיש בג"צ נגד שניהם?
יפעת רווה: אני באמת לא יודעת למה זה נכתב.
יפעת רווה: היו"ר דוד רותם: אני לא מבין את ההיגיון בסעיף הזה.
יפעת רווה: בואו נאמר כך: רחל ביקשה וזה בסדר גמור.
יפעת רווה: אין רחל אז אפשר לשנות.
יפעת רווה: צריך היגיון בכל דבר.
יפעת רווה: בעיקר בחוות דעת משפטיות, רצוי שהן יהיו מדויקות ומבוססות על פסיקה.
רפי עציון: כדי לא להגיד סתם כצפצוף הזרזיר שרחל ביקשה, אני יכול להבהיר שהדיונים שמתנהלים פה עם ה"אינפוט" המאוד חשוב של משרד המשפטים, בתיקון החקיקה שמיועד בעיקרו לפרקים ג' ו-ד' מראה את החשיבות של שר המשפטים גם בהקשר הזה.
רפי עציון: היו"ר דוד רותם: עוד לא הגיע אלי חוק שבו לא היה "אינפוט" חשוב של משרד המשפטים.
רפי עציון: אבל אף פעם לא כתבנו שר המשפטים והשר - - -
אלעזר כהנא: רציתי להסביר מה שהפריע פה.
אלעזר כהנא: חיינו שנים עם הנוסח הנוכחי ואפשר להמשיך לחיות איתו.
אלעזר כהנא: יש פה סעיף 15א שאומר שהחוק הזה הוא באחריות שר המשפטים והוא רשאי להתקין תקנות.
אלעזר כהנא: סעיף 15ב' אומר שלעניין פרקים ג' ו-ד' שר לביטחון פנים רשאי להתקין תקנות בנושאים הבאים.
אלעזר כהנא: ואז בסעיף א' הוא רשאי להתקין תקנות בנושא מסוים, בהסכמת שר המשפטים.
אלעזר כהנא: בסעיף ד' הוא רשאי להתקין, בהסכמת שר המשפטים, בסעיף 2 הוא רשאי בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת חוקה.
אלעזר כהנא: אותו דבר בסעיף 3.
אלעזר כהנא: זאת אומרת, שברוב הסעיפים, בין כה וכה, זה כבר כתוב בהסכמת שר המשפטים.
אלעזר כהנא: יש פה מן מצב, שסעיף א' זה רק שר המשפטים, סעיף ב' זה השר לביטחון פנים, אבל בכל מיני סעיפי משנה זה שר המשפטים.
אלעזר כהנא: רצו לעשות סדר.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: פרט לסעיף א', בכולם צריך להיות "השר לביטחון פנים בהסכמת שר המשפטים" ותמיד זה באישור ועדת חוקה, את זה אתם יודעים.
אפרת חקאק: לא כל הנושאים הם באישור ועדת חוקה.
דוד רותם: מה לא באישור ועדת חוקה?
דוד רותם: האם אני נותן סמכויות לשרים לחוקק דברים בלי האישור שלי?
דוד רותם: בעיקר כשזהבה נמצאת, בלי אישור של זהבה?
דוד רותם: איך אני יכול לעשות את זה.
זהבה גלאון: יש שיפור.
יפעת רווה: השאלה האם יש לך זמן לעסוק בכל הנושא?
דוד רותם: מה יש לי לעשות?
דוד רותם: עושים את זה מיום ראשון ב-8 בבוקר עד יום חמישי ב-19:00.
אלעזר כהנא: הרי רוב התקנות כמעט הותקנו.
אלעזר כהנא: אפשר לשנות אותן אבל כשכתבו את החוק אמרו: נתקין תקנות בנושאים כאלה ואחרים והתקנות אכן הותקנו.
אלעזר כהנא: רוב העבודה בעניין הזה כבר נעשתה.
אלעזר כהנא: רוב הדברים פה זה בדיעבד.
אלעזר כהנא: יש פה, למשל, איך גובים אגרות.
אלעזר כהנא: אגרות לא מגיעות לוועדת חוקה.
אלעזר כהנא: אחרי ניהול המאגר זה כן יגיע לוועדת חוקה.
דוד רותם: תתפלא לשמוע שגם אגרות מגיעות לוועדת חוקה.
דוד רותם: באגרות צריך הסכמה של שר האוצר.
אלעזר כהנא: כתוב פה שר המשפטים.
דוד רותם: יש ועדת אגרות.
יפעת רווה: זה לא כתוב במפורש בחוק.
אפרת חקאק: חוץ מהאגרות, מה שלא מגיע לוועדת חוקה זה דרך ההפניה בבקשה לעיון חוזר ודרכי מחיקה ודרכי ביעור.
דוד רותם: זה יגיע לוועדת חוקה.
דוד רותם: אחר-כך אני אעבור ליד המשרדים ואמצא את דפי המחשב ליד פח האשפה.
אפרת חקאק: אלעזר, שמעת את היושב ראש בעניין הזה?
אלעזר כהנא: לא, סליחה.
דוד רותם: היושב ראש חוזר ואומר שכל התקנות צריכות לקבל אישור ועדת חוקה מכל הסוגים.
אלעזר כהנא: על זה אני בטח לא מתווכח.
זהבה גלאון: אני בטח לא אתנגד.
דוד רותם: למרות שאני יושב ראש ועדת חוקה.
זהבה גלאון: אני עומדת בזה, אדוני.
דוד רותם: יהיה לך קשה במשך הזמן.
אפרת חקאק: הנושא הבא הוא תיקון התוספת השנייה.
אפרת חקאק: פה היושב ראש ביקש בדיון הקודם לעשות חלוקה בין הגורמים בחו"ל שיקבלו די.
אפרת חקאק: איי ובין אלה שיקבלו רק טביעות אצבע ותמונות.
אפרת חקאק: המשטרה הציעה בעמוד 15 לנוסח המוצע, חלוקה מסוימת.
אפרת חקאק: היו"ר דוד רותם: יש לי בעיה.
אפרת חקאק: רשות או סוכנות לאכיפת חוק פלילי של מדינה.
יפעת רווה: ג'קסונוויל.
רפי עציון: האף.
רפי עציון: בי.
רפי עציון: איי הוא סוכנות כזאת.
רפי עציון: היו"ר דוד רותם: גם "Moneyval" זאת סוכנות.
רפי עציון: מחר בבוקר יגידו שרוצים להעביר "Moneyval" ול-FATF ולכל השמות שפול לנדס מאזכר אותם שלוש פעמים בשנה.
רפי עציון: על כל פנים, אני רוצה להוסיף פה הגבלה: "רשות או סוכנות לאכיפת חוק פלילי של מדינה עימה יש לישראל הסכם המחייב מסירה כאמור, או דבר מסוג זה".
רפי עציון: הפחד שלי הוא, ונגיע לזה גם בחלק השני, שרשויות מיסים יתחילו לקבל אינפורמציה ואחר-כך יעבירו אותה - - -
אלעזר כהנא: רשויות מיסים מקבלות מאיתנו אינפורמציה היום של טביעות אצבע כמו כל המשטרות בעולם, דרך האינטרפול.
אלעזר כהנא: כשיש צורך בקשר בין משטרת ישראל למשטרות אחרות בעולם, יש קשר.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: האם רשות המיסים בישראל יכולה לקבל מכם?
אלעזר כהנא: אם הם גוף ציבורי כן אחרת לא.
אלעזר כהנא: לדעתי רשות המיסים הם לא גוף ציבורי ולכן אי-אפשר להעביר להם מידע.
דוד רותם: אז זה עובר לרשות המיסים בגרמניה והם מחזירים את זה בדרך האחורית לישראל.
אלעזר כהנא: אני לא חושב שזה קורה כל-כך הרבה, אני לא יודע אם זה קורה בכלל.
אלעזר כהנא: הדברים האלה נעשים תוך פיקוח ובקרה.
אלעזר כהנא: פה צריך קצין בכיר, צריך אישור.
אלעזר כהנא: זה נעשה באמצעות איזה קשר נקודתי ועם היכרות.
דוד רותם: ההיכרות מפחידה אותי.
דוד רותם: אני רוצה לדעת איזו רשות או סוכנות לאכיפת חוק פלילית של מדינה?
אלעזר כהנא: אמרתי, ה-FBI.
דוד רותם: מכוח מה אני צריך לתת להם?
אלעזר כהנא: חקירה משותפת שלנו.
דוד רותם: זה גם יכול להיות מפקד תחנה - - -
זהבה גלאון: מבלרוס.
אלעזר כהנא: על זה דיברנו בפעם הקודמת.
אלעזר כהנא: מה זה משטרה פדראלית?
אלעזר כהנא: זה יכול להיות באיזה מדינה.
אלעזר כהנא: לכן יש ראש מדור, יש נציגי משטרת ישראל במדינות האלה.
אלעזר כהנא: אם אני לא טועה החוק קבע סגן ניצב.
אלעזר כהנא: מישהו מפקח על זה, זה לא נעשה כלאחר יד.
אלעזר כהנא: יש מדינות שפונות אלינו ואנחנו בכלל לא מתייחסים לפנייה.
אלעזר כהנא: יש מדינות שאנחנו בשיתוף פעולה הדוק איתן.
אלעזר כהנא: מי שלא מכירים, בודקים.
דוד רותם: עכשיו אני מבין למה יחסי החוץ של ישראל נהרסים, כי אתם מקבלים פניות ממדינות זרות ולא מתייחסים.
אלעזר כהנא: יכול להיות.
אלעזר כהנא: פניות שמופצות באינטרפול לכל העולם ומדינות אויב שמפיצות מידע, הן לא יקבלו תשובה מישראל.
זהבה גלאון: איך אנחנו יודעים כמה אנחנו יכולים לסמוך על הגורמים שם?
זהבה גלאון: מה מנגנוני הבקרה שלהם?
זהבה גלאון: איך אנחנו יודעים שהם לא עושים את "הסיבוב" הזה, שדיבר עליו יושב ראש הוועדה.
זהבה גלאון: נניח, אתם מעבירים לרשות המיסים במדינה מסוימת והם עושים בזה אחר-כך שימוש.
אלעזר כהנא: אין לנו כל-כך שיתופי מידע עם רשויות מיסים בעניין של מידע ביומטרי.
אלעזר כהנא: זה לא כל-כך רלוונטי למידע ביומטרי.
זהבה גלאון: זה רק לשם דוגמה.
אלעזר כהנא: אני אגיד דבר כללי: קודם כל, ככל שמעבירים מידע פלילי כזה או אחר בין רשויות של מדינות בעולם, אז יכול להיות שאני מעביר מידע פלילי רגיש, אישי, פרטי, במסגרת הזאת שהוא לא מידע ביומטרי כמו פה, וזה אנחנו עושים כשגרה.
אלעזר כהנא: סומכים עלינו, זאת העבודה שלנו.
אלעזר כהנא: אנחנו בשיתוף פעולה עם משטרות כל הזמן בכל העולם.
זהבה גלאון: יש מנגנוני בקרה גם על זה?
זהבה גלאון: על התהליך הזה?
אלעזר כהנא: יש כל הזמן מנגנוני בקרה על משטרת ישראל ועל התפקוד השוטף שלה.
זהבה גלאון: לא שאלתי על התפקוד השוטף, שאלתי לגבי דבר נקודתי ספציפי זה.
אלעזר כהנא: אין מן יחידת בקרה שמבקרת באופן מיוחד את יחידת קשרי החוץ של משטרת ישראל.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: הנה הצעת החוק: בנוסף למפקח על הפרקליטות יקום גם גוף פיקוח על המשטרה.
זהבה גלאון: לא הצעתי את זה.
אלעזר כהנא: אז אין הבדל.
אלעזר כהנא: עכשיו אנחנו מדברים על משהו מאוד ספציפי בכל המכלול הזה של שיתופי הפעולה והעברות המידע, שהוא העברת מידע ביומטרי.
אלעזר כהנא: מאחר והחוק בגרסה המקורית שלו, לדעתנו בטעות מחוסר תשומת לב, לא אפשר את הדבר הזה, כאשר היום בעולם העברת טביעות אצבע זה דבר שבשגרה.
אלעזר כהנא: בוודאי תמונות שמועברות בכל העולם באמצעות האינטרפול ובאמצעות רשויות אכיפת חוק.
אלעזר כהנא: החוק היום מגביל אותנו בדבר הזה שהוא ממש כלי יום יומי, אז נאלצנו לבוא לפה ולבקש את התיקון הזה.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: אתה מדבר על תמונות, זה הדבר השני.
אלעזר כהנא: אני מדבר על טביעות אצבע, תמונות ודי.
אלעזר כהנא: אן.איי.
אלעזר כהנא: הדי.
אלעזר כהנא: איי הוא העיקר.
אלעזר כהנא: הרי זאת הסיבה שהגעתם.
אלעזר כהנא: לא, באנו לכל הסוגים.
אלעזר כהנא: החוק היום לא מבחין, הוא אוסר את כולם.
דוד רותם: טוב, אבל הדי.
דוד רותם: איי הוא הנקודה.
דוד רותם: רשות או סוכנות לאכיפת חוק זה כללי מידי.
דוד רותם: עיריית ירושלים היא רשות וסוכנות לאכיפת חוק פלילי.
אלעזר כהנא: אני לא יודע אם זה באמצעות הסכם.
אלעזר כהנא: מחר בבוקר יכולה להיות לנו פרשיה מאוד רגישה ומסוכנת וחשובה מול משטרה שלא חתמתי איתה הסכם בעבר ועכשיו לחתום הסכם זה יכול לקחת שנה.
אלעזר כהנא: יכול להיות שצריך למצוא מנגנון שמישהו יאשר את זה וזה לא הסכם.
אלעזר כהנא: גורם חיצוני למשטרה.
דוד רותם: גורם חיצוני למשטרה זה סיפור.
דוד רותם: אין לי בעיה עם כל גוף שאתה חבר בו, אינטרפול ודברים כאלה, זה בסדר.
דוד רותם: אבל, אני לא רוצה שכל מפקד תחנת משטרה באיזו עיירה נידחת בבית לחם בארצות הברית - - -
אלעזר כהנא: בשביל זה המנגנון קובע קצין בכיר שצריך לאשר את זה.
זהבה גלאון: בבית לחם אין תחנת משטרה.
זהבה גלאון: אדוני, אבל גם מתי המשטרה רשאית להעביר?
זהבה גלאון: למי ה יא רשאית להעביר ובאלו מקרים היא רשאית?
זהבה גלאון: היו"ר דוד רותם: אגב, האינטרפול מופיע פה בנפרד.
אלעזר כהנא: כן, אבל האינטרפול רשום ליתר ביטחון.
אלעזר כהנא: צריך לזכור שהאינטרפול, נכון להיום, הוא למעשה תווך.
אלעזר כהנא: יש משטרות ומדינות שחברות באינטרפול.
אלעזר כהנא: כמעט כל המשטרות בעולם חברות באינטרפול.
אלעזר כהנא: האינטרפול הוא בסך-הכול מדיה, הוא לא גוף חוקר או גוף שמאגד מידע.
אלעזר כהנא: אמנם זה לא לגמרי מדויק אבל בסך-הכול זה לא התפקיד שלו.
אלעזר כהנא: האינטרפול מהווה תשתית לקשר בין משטרות.
אלעזר כהנא: הקשר שלי הוא עם משטרה אחרת ולא עם האינטרפול כאינטרפול, בדרך-כלל.
אלעזר כהנא: לכן מה שחשוב יותר זה דווקא המשטרות עצמות.
דוד רותם: גם לא איכפת לי שתכתוב "רשות או סוכנות פדראלית לאכיפת חוק כללי".
יפעת רווה: לא בכל מקום זה פדראלי.
יפעת רווה: פדראלי זה בארצות הברית, באנגליה אין פדראלי.
אלעזר כהנא: יכול להיות שזה פיתרון, אני מוכן לבדוק את זה.
אלעזר כהנא: הדוגמה שנתנו לי זה ה-FBI.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: לא אכפת לי שזה לא פדראלי, אבל אני רוצה שזה יהיה רשות או סוכנות מדינתית.
אלעזר כהנא: כתוב של מדינה.
אלעזר כהנא: אני מוכן "מדינתית".
דוד רותם: אכיפת חוק פלילי של מדינה.
לילה מרגלית: החוק הפלילי של המדינה.
אלעזר כהנא: למדינתית אני מסכים.
דוד רותם: מדינה זה יכול להיות מדינה בגרמניה או אנגליה.
זהבה גלאון: איך זה הולך היום בין מדיניות?
זהבה גלאון: זה חדש אצלנו שאנחנו הולכים לעשות שימוש בדי.
זהבה גלאון: אן.
זהבה גלאון: איי.
זהבה גלאון: איך זה הולך בין מדינות?
זהבה גלאון: מה אתה יודע?
זהבה גלאון: מה הניסיון שלך?
זהבה גלאון: איך זה עובד בין מדינות אחרות?
אלעזר כהנא: אני לא חושב שיש עוד מדינה שיש לה מגבלה כמו אצלנו.
אלעזר כהנא: לדעתי המגבלה אצלנו היא לא משהו מכוון אלא שכאשר כתבו את החוק לא היו ערים לנקודה הזאת.
אלעזר כהנא: מהרגע הראשון שזה עלה, וזה עלה לפני שנים - זמן קצר אחרי שהחוק הזה נחקק שמו לב שלא תיקנו את זה.
אלעזר כהנא: זה לא שמישהו חשב ואמר שאנחנו לא מעבירים מידע ביומטרי לאף מדינה בעולם.
אלעזר כהנא: היום זה דבר שבשגרה.
אלעזר כהנא: טביעות אצבע ותמונות נעשה כבר שנים וגם די.
אלעזר כהנא: כ כל ש די.
אלעזר כהנא: איי אז זה גם עובר בין מדינות.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: אתה רוצה להגיד לי שאנחנו המדינה הדמוקרטית היחידה בעולם ששומרת על זכויות אדם ובכל יתר המדינות אין הגבלות?
אלעזר כהנא: אין ספק שאנחנו דמוקרטיה ששומרת הכי הרבה על זכויות אדם אבל אני לא יודע להגיד שאנחנו היחידים.
זהבה גלאון: היום אין אופציה כזאת.
אושירה זמיר: רק לפי חוק עזרה משפטית.
לילה מרגלית: אם ייאמר "מדינתית" זה פותר את זה.
אלעזר כהנא: "מדינתית" זה מקובל.
לילה מרגלית: למה חוק העזרה המשפטית הוא לא כלי טוב.
אלעזר כהנא: הוא לא כלי לחקירה.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: הוא מסובך מידי.
אלעזר כהנא: הוא מסובך, זה רק כשרוצים להביא ראיה למשפט.
אלעזר כהנא: בשגרה היום יומית בין משטרות אין עזרה משפטית, זה כלי עבודה.
אלעזר כהנא: היום הכול נעשה במחשבים.
יפעת רווה: "רשות או סוכנות מדינתית לאכיפת חוק פלילית" ואז ברור שלא אכיפת החוק היא מדינתית אלא הרשות או הסוכנות היא מדינתית.
לילה מרגלית: נניח שמדובר במשטרה של מדינה.
לילה מרגלית: האם אין חובה על המשטרה לוודא קודם כל שבאותה מדינה יש סטנדרטים שלא נופלים מהסטנדרטים בישראל לטיפול במידע ולהבטחת המידע.
לילה מרגלית: שזה לא ידלוף מהמאגר בחו"ל לחברת הביטוח AIG, למשל.
לילה מרגלית: הרי ברגע שהמידע יוצא ממשטרת ישראל לחו"ל, אין למדינת ישראל כל שליטה על אופן הטיפול בו.
לילה מרגלית: גם אם אנחנו מתנים את זה באלף תנאים, אם אין איזו בקרת איכות ואין איזו דרך לוודא שהמדינה שאנחנו מעבירים אליה את המידע אכן עומדת בסטנדרטים מקובלים של טיפול במידע, אין לנו שום דרך אחר-כך למנוע ניצול לרעה של המידע הזה.
לילה מרגלית: לכן, השאלה אם אין מקום להכניס לתוך ההסדר הזה – אם לא הולכים לפי הפרוצדורה המסובכת של חוק העזרה המשפטית, לפחות שתהיה חובה.
לילה מרגלית: הרי למשטרה יש עניין להגביר שיתופי פעולה, להיענות לבקשות כמה שאפשר.
לילה מרגלית: לקבוע תנאים מהותיים שיבטיחו שלא מעבירים את המידע לפני שבודקים את היכולת של המדינה הזאת לעמוד בסטנדרטים מינימאליים לטיפול במידע.
דוד רותם: בינתיים הפושעים נעלמו.
דוד רותם: אנחנו נבקש מהפושעים לחכות.
לילה מרגלית: לבדוק מראש את המדינות.
אלעזר כהנא: אדם ביצע רצח חמור ביותר בישראל וברח למדינה שאני יודע שהם לא מקפידים על החוקים כמוני.
אלעזר כהנא: הוא נמצא שם עכשיו וחשוב לתפוס אותו.
אלעזר כהנא: אז אסור לי להעביר את נתוני הזיהוי שלו?
אלעזר כהנא: אז הוא יישאר חופשי, כי אני יודע שהמדינה הזאת לא מקפידה כמוני.
אלעזר כהנא: מה כן עשינו?
אלעזר כהנא: משרד המשפטים כבר אמר את מה שאת אומרת.
אלעזר כהנא: יש סעיף שאומר שיש כמה תנאים שאנחנו צריכים לעמוד עליהם: שהשימוש יהיה רק למטרה שלשמה נמסר והמידע לא ייאגר, המידע לא יועבר.
אלעזר כהנא: כל זה אלא אם כן קצין משטרה בכיר אישר אחרת.
אלעזר כהנא: את הבדיקות האלה הוא חייב לוודא.
אורי מקלב: השאלה גם על איזה עבירות.
אורי מקלב: עבירות חמורות או שאתה מדבר על כל חשש?
לילה מרגלית: אם אתה מתנה תנאים, אתה צריך להשתכנע באיזו רמה של שכנוע שהתנאים האלה יקוימו.
לילה מרגלית: אם אתה מתנה תנאים ואתה לא חושב שיש סיכוי שהתנאים ה אלה יקוימו, אז בשביל מה אתה מתנה את התנאים האלה?
לילה מרגלית: צריך איזה איזון, שמצד אחד כן מאפשר את שיתוף הפעולה באותם מקרים שצריך.
לילה מרגלית: מצד שני, מבטיח שאנחנו האזרחים לא ניפול קורבן.
דוד רותם: אנחנו נפנה לאיחוד האירופי ונבקש מהם לקבוע סטנדרטים, אבל זה לא קשור לחוק הזה.
דוד רותם: אנחנו נבקש מהן גם להיות דמוקרטיות.
אורי מקלב: הוא מדבר גם על מדינות שלא נמצאות באיחוד האירופאי.
אורי מקלב: יש מדינות שבאמת יכולות לעשות שימוש לרעה.
אורי מקלב: אם מדינה לא מסודרת ולא מקפידה, היא לא מקפידה לשני הכיוונים.
דוד רותם: נכון, לכן אנחנו מקבלים מהם מידע גם בלי שהם בודקים.
אלעזר כהנא: המענה שנתנו לזה הוא בגוף ההצעה בכך שזה לא יועבר לכל משטרה אלא רק אם הוא אושר על-ידי קצין משטרה בכיר.
אלעזר כהנא: זה לא יועבר אם לא יקוימו כל התנאים שאמרנו.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: לא צריך כלום.
אלעזר כהנא: קצין משטרה בכיר יבדוק אם זה עומד בתנאים שלו הוא יאשר את ז ה.
אלעזר כהנא: אני מנחה אותו שהוא צריך לדעת שזה לא עובר הלאה ולא מוכרים את זה ל-AIG וכל הדברים האלה.
אורי מקלב: השאלה אם אתה מנחה אותו לאיזה סוג עבירות.
לילה מרגלית: השאלה אם לא צריך להוסיף שהוא משתכנע שהתנאים האלה יקוימו?
לילה מרגלית: שיש יסוד ממשי להניח שהם יקוימו.
יפעת רווה: הוא ישוכנע ואחר-כך כן יעשו.
זהבה גלאון: אז אל תטילי מגבלות בכלל.
זהבה גלאון: בואי נחליט שמעבירים לכולם.
דוד רותם: בואי נאמר שזה רעיון לא רע.
אסנת כהן: אנחנו מטילים את ההגבלות מצידנו.
אסנת כהן: אנחנו לא ארגון בקרה בינלאומי.
לילה מרגלית: אפשר לקבוע ברירת מחדל שאם יש אפשרות לקבל את המידע מחו"ל ולערוך את הבדיקה כאן ולהעביר את המידע, ולא להעביר את המידע באופן - - -
חגית לרנאו: אני חושבת שהבעיה היא בכלל אחרת וצריך לחשוב עליה.
חגית לרנאו: יש חוק עזרה משפטית.
חגית לרנאו: יש חוק מאוד מאוד מסובך ואומרים שהוא אולי מורכב מידי ויותר מידי פרוצדורה.
חגית לרנאו: אבל אז באים ומציעים: בואו נתעלם לחלוטין מכל ההסדרים שנקבעו בחוק עזרה משפטית ונקבע כאן מין מסלול אוטוסטרדי של העברת מידה שהוא לא קשור לכלום.
חגית לרנאו: אם יש בעיה ואם חוק עזרה משפטית לא מתאים בנקודה כזאת או אחרת למטריה הזאת, אז צריך להיכנס לחוק עזרה משפטית ולהתאים אותו.
אלעזר כהנא: אני לא מסכים, זה לא נכון.
חגית לרנאו: אני לא יודעת ולא יכולה לדעת איך מופעל חוק עזרה משפטית ומה בדיוק הקשיים שהחוק הזה מטיל לגבי המטריה הזאת ואיך אפשר לפתור אותו.
חגית לרנאו: היו"ר דוד רותם: איזה הגבלות יש בחוק עזרה משפטית שאת חושבת שצריך להכניס אותן?
חגית לרנאו: אני לא יודעת, נאמר כאן שהחוק הזה לא מתאים כמן אמירה כללית, שהוא נורא מסובך והוא לא מתאים למטריה הזאת.
חגית לרנאו: היו"ר דוד רותם: עזרה משפטית זה לא בשלב של חקירה סמויה, הוא בשלב יותר מאוחר.
חגית לרנאו: הוא בשלב של חקירה.
חגית לרנאו: אז אולי צריך להחליט על עוד שלב של חקירה סמויה.
חגית לרנאו: אבל, הרעיון הזה שנחקק חוק עם הרבה מאוד מגבלות ואיזונים – אני אומרת מראש שלא באתי מוכנה לחוק הזה.
חגית לרנאו: אני מוכנה להגיש חוות דעת על החוק הזה לישיבה הבאה.
חגית לרנאו: היו"ר דוד רותם: חוות דעת מנומקת על פסיקה היא לא לטעמי.
חגית לרנאו: על סמך אמירה כללית כזאת, שהוא לא מתאים למטריה הזאת, קובעים אוטוסטראדה להעברת מידע שאין לה שום מגבלה.
חגית לרנאו: זה מאוד מאוד מוזר בעיניי.
חגית לרנאו: זאת פשוט דרך לא נכונה לחשוב על הבעיה.
חגית לרנאו: הבעיה צריכה לראות איך מתקנים את חוק עזרה משפטית בצורה כזאת שתתאים למטריה הזאת.
דוד רותם: אין לנו זמן לתקן את חוק עזרה משפטית.
דוד רותם: הוא חוק ארוך ומסובך.
זהבה גלאון: אז תעשה אמצעי בקרה יותר קשוחים.
לילה מרגלית: אז לפחות להגדיר מהם המקרים שבהם חוק העזרה המשפטית לא מאפשר שיתוף פעולה ולהגדיר אותם באופן ספציפי וברור עם עילות מוגדרות וברורות ופרוצדורה שיש בה איזו תוכן.
חגית לרנאו: זה פשוט נראה לא הגיוני שמחוקק לפני 10 שנים ישב וחוקק חוק מאוד מאוד מקיף על משהו - - - היו"ר דוד רותם: לא, לא.
חגית לרנאו: רבותיי, חוק עזרה משפטית אומר: "לא יועברו ראיות או מידע שהושגו בישראל לפי בקשה לעזרה משפטית של מדינה אחרת בקשר לעניין פלילי, אלא לאחר שקיבלה הרשות המוסמכת הבטחה של המדינה המבקשת שהראיות והמידע ישמשו רק בעניין הפלילי שבו הם נתבקשו וכי לא יעשה בהם שימוש אחר אלא על-פי אישור מראש של הרשות המוסמכת".
חגית לרנאו: יש לנו סעיף זהה.
חגית לרנאו: אנחנו לא בודקים גם אז, רגע, נראה אם הם באמת יכולים לקיים את זה והאם הם ישמרו את זה וכל הדברים האלה.
חגית לרנאו: זה עכשיו לשים גם את החגורה וגם את ה"שלייקס" בנוסף לכל הצרות.
חגית לרנאו: זה לא מופיע.
חגית לרנאו: ההגבלה שמופיעה בחוק סיוע לעזרה משפטית מופיעה גם פה.
אלעזר כהנא: אני רוצה לומר משהו לגבי חוק עזרה משפטית.
אלעזר כהנא: צריך לזכור שבחוק עזרה משפטית יש את סעיף 32.
אלעזר כהנא: סעיף 32 מאפשר להעביר מידע מהמשטרה למדינות אחרות.
אלעזר כהנא: אז בא החוק שלנו, בסעיף 11טז(ג) ואומר שמשטרת ישראל רשאית למסור מידע מן המאגר למדינות בחו"ל לפי סעיף 32.
אלעזר כהנא: התעוררו כל מיני ויכוחים פרשניים באיזו מידה בא החוק הזה, מול סעיף 32 ומול שאר החקיקה של חוק עזרה משפטית והאם החוק הזה חוסם העברות מידע לפי סעיף 32 של מידע ביומטרי רגיל במסגרת חקירות או לא?
אלעזר כהנא: יש חוות דעת לכאן ולכאן.
אלעזר כהנא: יש כאלה שאומרים, כולל המחלקה הבינלאומית, שבכלל גם היום מותר לנו להעביר מידע מן המאגר.
אלעזר כהנא: מצד שני, אמרו במשרד המשפטים, וזאת העמדה לחומרה שאימצנו, שאי-אפשר להעביר מידע ולכן היה צריך לתקן את זה.
אלעזר כהנא: להגיד שכל העברות המידע, הן בפרוצדורות המיוחדות של חוק עזרה משפטית, ובאים פה לפרוץ את החוק הזה, זה הפוך.
אלעזר כהנא: לפי חוק עזרה משפטית ובשגרה אנחנו מעבירים מידע למשטרות בחו"ל על כל דבר.
אלעזר כהנא: זה דבר שבשגרה יום יומי, מידע שהוא יותר רגיש מהמידע הביומטרי הזה.
אלעזר כהנא: אנחנו מעבירים מידע חקירתי, מידע פלילי, מידע מכל מיני סוגים, הכול במסגרת שיתוף פעולה בין משטרות.
אלעזר כהנא: אגב, אני לא בוחר את המדינה שאני עובד איתה.
אלעזר כהנא: לצורך העניין, העבריין בוחר אותה.
אלעזר כהנא: אני לא יודע מול מי יש לי פרשיה או האם אדם ברח או לא ברח.
אלעזר כהנא: חוק עזרה משפטית לא פותר.
אלעזר כהנא: בא פה חוק ספציפי וחסם את האפשרות הזאת אז אנחנו באים לפתוח אותה.
אלעזר כהנא: אנחנו לא פותחים אותה לגמרי.
אלעזר כהנא: אנחנו פותחים אותה בפתח צר עם המון מגבלות.
אלעזר כהנא: אנחנו אומרים: רק קצין משטרה שהוא סגן ניצב, רק אחרי שהוא השתכנע שכך וכך ורק אחרי שהוא אישר את הגוף שאליו הוא מעביר, ובמגבלות ובתנאים שהוא אומר.
אלעזר כהנא: באיזו מידה הוא יכול לאכוף על זימבבואה או על מדינה אחרת שלה הוא חייב להעביר מידע?
אלעזר כהנא: לא תמיד ולא בטוח שהוא יכול להשתכנע או שהוא יכול לדעת במאה אחוז מה הולך להיות שם.
יפעת רווה: גם בחוק עזרה משפטית זה לא עולה.
אלעזר כהנא: זה מה שהוא שוקל.
חגית לרנאו: אני מודה שאני לא יושבת בחדרי חקירות.
חגית לרנאו: אני פשוט לא הצלחתי להבין מה הבעיה עם חוק עזרה משפטית.
יפעת רווה: גם בחוק עזרה משפטית ניסינו לעשות כמה שיותר מגבלות כדי שלא יהיו הפרות כאלה.
יפעת רווה: גם בחוק עזרה משפטית, אם המדינה השנייה רוצה להפר ויש מישהו מושחת שייתן את זה, זה לא הרמטי.
יפעת רווה: מנסים ב-99.9% למנוע את הדברים האלו.
חגית לרנאו: זאת לא השאלה.
חגית לרנאו: השאלה מה רע באיזונים הקיימים היום בחוק עזרה משפטית?
אלעזר כהנא: אין שם את האיזונים.
אלעזר כהנא: שם אפשר להעביר מידע שגרתי פלילי ובא החוק הזה וחסם את זה בחוסר תשומת לב.
אלעזר כהנא: כשישבנו בחדר פה, לא שמנו לב שבעצם יש פה חוק שחוסם את האפשרות להעביר מידע בשגרה בין משטרות ובאנו לפה לבקש לפתוח חזרה את הפתח הזה.
אלעזר כהנא: אבל לא לפתוח אותו לגמרי ולחזור להעברה שגרתית.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: תודה רבה.
אלעזר כהנא: הסעיף הזה יישאר אפשר להגיש הסתייגויות.
אפרת חקאק: רק רציתי לבקש הבהרה על הסעיף הזה.
אפרת חקאק: כתוב: "הורשה לעניין זה בידי קצין משטרה בכיר".
אפרת חקאק: האם הכוונה שבכל תיק מישהו יאשר?
אלעזר כהנא: לא, הוא מאשר את הגוף.
אפרת חקאק: האם יש מישהו שמאשר בכל העברה את ההעברה.
אלעזר כהנא: בוודאי שכן.
אלעזר כהנא: ההעברה הזאת זה משהו אוטומטי.
אלעזר כהנא: פיזית מישהו צריך להחליט שכרגע יש צורך והוא מעבר.
אפרת חקאק: מי הגורם הזה?
אלעזר כהנא: בדרך-כלל יש חוליה.
אלעזר כהנא: ראש המדור היתה פה בפעם שעברה והסבירה.
אלעזר כהנא: זה מדור שלם, זה התפקיד שלהם, זה מה שהם עושים כל היום.
אלעזר כהנא: הם מטפלים בקשר בין משטרות בעולם.
אלעזר כהנא: יש למדינת ישראל נציגים בעולם שלפעמים העברת המידע מתבצעת באמצעותם, אם זה רגיש במיוחד ואם צריך קשר מיוחד ואם זה משהו קצת יותר משמעותי.
אלעזר כהנא: זה המקצוע שלהם, זה התפקיד שלהם.
אלעזר כהנא: כמובן שהם בודקים למי הם מעבירים ומה הם מעבירים ולמה הם מעבירים.
אפרת חקאק: ההצעה היתה שהצו יתוקן לפי צו של השר לביטחון פנים בהסכמת שר המשפטים.
אפרת חקאק: היושב ראש רוצה שזה יהיה גם באישור ועדת חוקה.
אלעזר כהנא: התוספת?
אפרת חקאק: התוספת, סליחה.
דוד רותם: אחרת מחר יהיו לי שם כל ה-"Moneyval" וכל - - -
אפרת חקאק: זה בסעיף 22 להצעה, זה תיקון לסעיף 15א'.
אפרת חקאק: 3ב' יהיה גם באישור ועדת חוקה.
אלעזר כהנא: אני אף פעם לא התווכחתי ולא מתווכח כשוועדת חוקה רוצה שמשהו יגיע לשולחנה.
אלעזר כהנא: זה נראה לי בסדר גמור.
אפרת חקאק: הנושא הבא, סעיף 26 להצעה הממשלתית, שזה תיקון עקיף לחוק מידע גנטי.
אפרת חקאק: לא הצלחתי להבין מה הצורך בתיקון הזה.
אפרת חקאק: אנחנו מבינים שלגבי המשטרה עצמה זה כנראה היתה טעות בחקיקה שם.
אפרת חקאק: אבל הרחבה עכשיו, שכל גוף ציבורי לפי החוק שלנו, לא יחול עליו הוראות חוק מידע גנטי, זה נראה לנו רחב ואני פשוט לא מבינה למה הכנסתם את התיקון הזה.
אלעזר כהנא: אני לא יודע לגבי זה.
אלעזר כהנא: אולי גלי תדע להגיד, אבל היא לא פה.
אלעזר כהנא: חוק מידע גנטי הוא חוק שבאחריותה.
אלעזר כהנא: היו"ר דוד רותם: אני רוצה לומר לכם דבר אחד.
אלעזר כהנא: מבחינתי, בחוק מידע גנטי, בסעיף 50, בסופו יבוא: "ולעניין משטרת ישראל, נקודה".
יפעת רווה: נבדוק את זה עם גלי.
אפרת חקאק: הנושא האחרון לפני שנעבור למאגר נעדרים זה העניין של מחיקת דגימות ביולוגיות.
אפרת חקאק: ממה שהבנתי, דגימה מגופה לא תבוער פיזית.
אפרת חקאק: לפני הדיון הבנתי ממשרד המשפטים שהכוונה היתה גם לדגימה מבן משפחה?
אושירה זמיר: אני אסביר.
אושירה זמיר: כאשר אנחנו נדרשים לזהות גופה אלמונית אנחנו עושים את זה הרבה פעמים בעזרת בני המשפחה.
אושירה זמיר: אפשר על-פי הגנטיקה להגיד האם גופה מסוימת היא הילד של ההורים האלה או אח של האחים האלה וכדומה.
אושירה זמיר: מרגע שבוצע הזיהוי, אין כבר טעם להשאיר את הפרופיל בתוך המאגר.
אושירה זמיר: יחד עם זאת, אני סבורה שאת הדגימות הפיזיות של בני המשפחה כן כדאי לשמור כי אם היתה טעות בזיהוי, אי-אפשר יהיה אחר-כך לבדוק שוב.
אושירה זמיר: לפעמים נדרשים להוציא מהקבר ולעשות כל מיני פעולות.
אפרת חקאק: זה לעניין הגופה, אבל מה לעניין בני המשפחה, הם נמצאים.
אושירה זמיר: אבל בני המשפחה יכולים למות.
אושירה זמיר: הם יכולים כבר לא להיות בחיים.
אושירה זמיר: היום אנחנו בתוך מבצע שנקרא "לכל אלמוני שם".
אושירה זמיר: לקחו דגימות של אלמונים מקום המדינה ומנסים לאתר אותם על-פי בני משפחה.
אושירה זמיר: נכנסו לסיפור הזה מהר כי בני המשפחה כבר מבוגרים ויכולים לא להיות בין החיים.
אושירה זמיר: אם אנחנו נשמיד את הדגימה הפיזית, לא יהיה לנו אף פעם איך לבדוק במקרה של טעות זיהוי.
אושירה זמיר: היו"ר דוד רותם: איך יתברר שיש טעויות זיהוי?
אושירה זמיר: יש לפעמים טעויות זיהוי.
אושירה זמיר: אנחנו יודעים שיש טעויות בזיהוי, מוציאים אנשים מהקבר, יש פרשיות שונות.
מאיה פרוינד: המשפחה אחר-כך לא בטוחה שהזיהוי הוא נכון.
מאיה פרוינד: היא מביאה אנשים מתחום אחר ומבקשת שיחזרו על הבדיקה.
זהבה גלאון: אבל על בסיס הדבר הזה שאולי תהיינה טעויות בזיהוי, בינתיים מסמנים את כל בני המשפחה האלה.
אושירה זמיר: לא, הם לא במאגר הפלילי.
זהבה גלאון: אז איפה אתם שומרים אותם?
אושירה זמיר: זה יהיה מאגר לחוד של נעדרים ואלמונים.
אושירה זמיר: היו"ר דוד רותם: השאלה היא פשוטה.
אושירה זמיר: יש שם את כל הדגימות ואחר-כך ימשכו אותן לצורך חקירה פלילית.
אושירה זמיר: הצענו שיהיה לזה שרת נפרד והתוכנה תותקן על שרת אחר לגמרי מאשר השרת של המאגר הפלילי והיא תהיה נכונה אך ורק לאלמונים ולבני המשפחה שלהם.
אושירה זמיר: היו"ר דוד רותם: בני המשפחה מטרידים אותי.
אושירה זמיר: בני המשפחה לעולם לא יהיו בתוך המאגר הפלילי.
אושירה זמיר: היו"ר דוד רותם: השאלה מי ישלוט במאגר הזה?
אושירה זמיר: איך אני מבטיח שמחר בבוקר אתם יש לכם איזו עבירת פשע חמורה מאוד.
אושירה זמיר: אין לכם במאגר כלום ואתם רוצים לבדוק עכשיו גם את המאגר ההוא.
אושירה זמיר: אנחנו פשוט לא נעשה את זה.
זהבה גלאון: אם ההוא בבלרוס ירצה, אז אולי מישהו יגיד: רגע, אולי נבדוק, אולי זה מישהו מתוך המאגר הזה.
אושירה זמיר: מתוך בני המשפחה של הנעדרים?
אושירה זמיר: אני לא רואה שום סיבה לעשות את זה.
זהבה גלאון: אבל יש אופציה כזאת.
אושירה זמיר: יש היום מאגר שלם בצבא של כתמי די.
אושירה זמיר: אן.
אושירה זמיר: איי של חיילים מגויסים.
אושירה זמיר: אנחנו לא מעלים בדעתנו לעשות בזה שימוש, למרות שלפעמים היינו יכולים לבקש דגימה.