GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הדס פיקסלר: אדוני, יש הכלל של זוטי דברים במשפט הפלילי, זה תקף גם כאן.
דוד רותם: יש כלל של זוטי דברים, זה נכון, השאלה מי צריך לטעון לזוטי דברים ומי מפעיל אותו.
חיים פדלון: ההנחיות שאנחנו נותנים לשוטרים זה להתעסק עם שיפוצים כבדים, עם מישהו שמשגע את הבניין ולא איזה מישהו שתלה תמונה.
דוד רותם: אני מבין שאסור יהיה לפנות אשפה בין השעות 22:00 בלילה ל-6:00 בבוקר.
דוד רותם: רבותי, יש למישהו הערות?
דורית ואג: איפה הגננים לעניין המפוחים?
דוד רותם: יש לכם הערה?
יחזקאל מולא: אני מנכ"ל ארגון לגננות ונוף.
יחזקאל מולא: אנחנו מייצגים קבוצה של גננים, קבלני גינון ומנהלי מחלקות גנים ברשויות המקומיות, שמשתמשים בכלי שנקרא "מפוח עלים" בשימוש יומיומי לצורך עבודה, לניקיון גנים.
יחזקאל מולא: קודם כול, אני רוצה לציין שעל התקנה שהוגשה, שלא נידונה בוועדה הזאת, הוגשו שני בג"צים, וכרגע זה נמצא בעתירה משפטית.
יחזקאל מולא: לגבי העבירות, אנחנו מוצאים כאן איפה ואיפה.
יחזקאל מולא: אם אנחנו מסתכלים היום על עניין של אזעקות רכב קיימות, והיתה המלחמה, נתנו לאותם בעלי רכבים שיש להם אזעקות רכב שש שנים להוציא את האזעקה, כי עולה כסף להוציא את האזעקה.
יחזקאל מולא: אני יודע שזה עולה בערך 550 שקלים לנתק את האזעקה הקולית, שזה תשלום חד-פעמי.
יחזקאל מולא: ואותו גנן שמתעסק עם שני מפוחים, שעולים לו 1,500 שקלים כל אחד, הוא צריך להיפטר מהם בתוך 90 יום, דבר שני, זו לא הוצאה חד-פעמית, כי הוא צריך עכשיו להעסיק פועל או שניים שיתחילו לטאטא ולגרף את כל הגינה.
יחזקאל מולא: נוסף לזה אנחנו מטילים עליו קנס של 450 שקלים.
יחזקאל מולא: 90 היום שניתנו, לדעתנו זה זמן קצר מאוד.
יחזקאל מולא: מדובר פה על כלי עבודה, שהוא כלי נחוץ לגנן, לכל מי שעוסק בגינון.
יחזקאל מולא: 90 היום זה לא זמן מספיק.
יחזקאל מולא: אנחנו מטילים עליהם עכשיו קנס מאוד גבוה.
יחזקאל מולא: הגננים, גם קבלני הגינון וגם הרשויות המקומיות צריכים זמן להיערך, וקנס גבוה כזה, לדעתי יכול להיות משהו חמור מאוד.
יחזקאל מולא: שוב, כמו שהלכו לחומרה בנושא המפוחים ולא נתנו לנו מצב ביניים כמו שקיים בכל העולם, שימוש במפוחים בעלי תקן, גם פה הלכו למצב שהוא מאפס ל-100 בנושא הזה.
יחזקאל מולא: לדעתי זמן ההיערכות צריך להיות קצת יותר ארוך, ולכן הקנסות, אם יהיה תוקף לתקנה הזאת, צריכים להיות נמוכים יותר.
יחזקאל מולא: בפעילות שאנחנו עושים בארגון אנחנו כמובן מנסים לעזור, מה גם שאני כבר יודע שיש עם זה בעייתיות, אבל זו לא בעייתיות שלנו, זה יותר בעייתיות של אכיפה – איזה כלי, מה עושה רעש, מה זה מפוח, מה זה חרמש.
יחזקאל מולא: מגיע מפקח ששומע גנן שעושה רעש, רוצה לתת לו דוח, הוא לא יודע באיזה כלי הוא עבד, כי כל הכלים עושים אותו רעש.
יחזקאל מולא: לענייננו פה, אנחנו מבקשים שבתקופה הקרובה לפחות, הקנסות ירדו בחצי, לפחות עד הכרעת הבג"ץ.
יחזקאל מולא: אם החוק יבוטל, ישונה באיזו צורה, כמובן זה יהיה בהתאם.
יחזקאל מולא: אם לא, אפשר להעלות את זה שוב לדיון.
יחזקאל מולא: זו בקשתנו.
דוד רותם: התקנות כבר קיימות.
דוד רותם: היום מי שמפעיל מפוח, במקום ברירת קנס צריך לחקור אותו, לפתוח לו תיק ולהגיש כתב אישום.
דוד רותם: ההוצאה היא הרבה יותר גדולה, וגם הזמן שמתבזבז.
דוד רותם: אם התקנות יבוטלו – הכול מת; אם התקנות לא יבוטלו – הכול שריר וקיים.
דוד רותם: כל מה שאנחנו עושים זה רק לחסוך את ההליך המשפטי.
דוד רותם: אין לי סמכות לקבוע.
דוד רותם: זה ייכנס לתוקף בעוד שבוע, בעוד שבועיים, את זה הייתם צריכים לעשות בוועדת הפנים.
דוד רותם: אין פה מקצה שיפורים בוועדה הזאת.
דוד רותם: להיפך, בוועדה הזאת רק מחמירים, לא מקילים.
דוד רותם: לכן הבקשה שלכם היא לא במקום שלי, היא לא כאן.
אפרת חקאק: יש הערה נוספת.
אפרת חקאק: לעניין אזעקות הרכב, במה שהעלינו לאתר כתוב שזאת הוראת מעבר, וצריך להיות כתוב הוראת שעה ולא הוראת מעבר.
דוד רותם: יתוקן להוראת שעה.
דוד רותם: הצבעה     בעד - פה אחד צו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס - מניעת רעש) (תיקון), התשע"א-2011, אושר.
דוד רותם: יש נציג מעיריית יבנה?
איתן בראש: כן.
דוד רותם: שלום, אדוני.
איתן בראש: שלום וברכה.
דוד רותם: יש לי שאלה רק לגבי סעיף אחד בדברים שלכם.
דוד רותם: סעיף 4(א), סגירת בתי אוכל ובתי קפה בימים שאינם ימי מנוחה.
דוד רותם: כתוב "לא יפתח אדם ולא ירשה בעל לפתוח".
דוד רותם: כשכתוב לא ירשה אדם לפתוח או לא יפתח אדם, המשמעות היא שאם זה כבר היה פתוח קודם, אין פה חובה לסגור.
דוד רותם: האם לזה הכוונה?
איתן בראש: לא. אני לא יודע כמה יצא לאדוני להכיר את יבנה, העיר הולכת להכפיל את עצמה, יש שכונה ירוקה, וכיוון שהאלמנט הוא לשמור על השקט ואיכות החיים של התושבים, הכוונה היא שעסקים משעה מסוימת שקבועה בחוק העזר יהיו סגורים, שלא יהיה רעש לתושבים.
דוד רותם: זה לא נכון לכתוב "לא יפתח".
דוד רותם: תכתבו "לא יפעיל אדם".
דוד רותם: ברגע שאתם כותבים "לא יפתח", יש לי הרגשה שזה יגיע לבית משפט ויהיה מישהו שיפרש את זה שאם זה היה פתוח קודם, זה בסדר.
דוד רותם: לא כתוב פה שהוא חייב לסגור, אלא אסור לו לפתוח.
איתן בראש: נשקול לתקן את חוק העזר.
איתן בראש: כמו שאדוני רואה, זה חוק עזר די ישן.
דוד רותם: משרד הפנים, משרד המשפטים, מה זה?
אורית מלמד: אין הערות.
דוד רותם: אני שואל שוב.
דוד רותם: אם אנחנו נאשר להם את סעיף 4(א), סגירת בתי אוכל ובתי קפה, אני מוכן להתערב אתכם על הרבה שהם לא יתקנו את החוק, וזה גורר אחריו באופן אוטומטי בקשות להישפט עם דיונים משפטיים מאוד מלומדים שאומרים מה זה לא יפתח והאם חובה לסגור.
איתן בראש: אם יורשה לי, אני אציע הצעה.
איתן בראש: אני לא סבור שתהיה בעיה, ואין לי בעיה להעביר את זה, כי זה לא מזיק.
דוד רותם: אדוני הוא היועץ המשפטי של העירייה?
איתן בראש: הייתי היועץ המשפטי של העירייה עד שנת 2006, היום אני עורך-דין בלשכה המשפטית, אני נותן להם שירותים בחלקיות משרה.
דוד רותם: לא צריכה להיות עם זה בעיה, הבעיה בדרך כלל שעורכי-הדין שצריכים להכין את זה הולכים הביתה ואחר-כך הם שוכחים.
איתן בראש: יירשם בפרוטוקול, ואנחנו נכין את זה.
איתן בראש: זה לא משהו שאנחנו רואים אתו בעיה.
מיכל גולד: הנוסח קיים בכל חוקי העזר.
דוד רותם: האם זה כבר הגיע לבית משפט?
מיכל גולד: אני אבדוק.
דוד רותם: האם אתם מוכנים להגיד לי איך אתם הייתם מפרשים את "לא יפתח"?
מיכל גולד: נבדוק.
דוד רותם: אני מאשר את זה עכשיו, תרשמו לכם שבעוד חמש שנים לא יהיה תיקון לחוק העזר הזה.
אפרת חקאק: יש שני צווים על יבנה.
אפרת חקאק: האחד זה ביטול של החלק על יבנה בצו המועצות המקומיות, שהם היו יכולים לעשות לפני 20 שנה, אבל זה מגיע עכשיו.
דוד רותם: היא הפכה להיות עירייה.
איתן בראש: בשנת 1987.
דוד רותם: עכשיו זה הגיע.
דוד רותם: אני מאוד שמח.
דוד רותם: יש לך הערות, חבר הכנסת מקלב?
אורי מקלב: הניסוח "לא ירשה בעל לפתוח"?
אורי מקלב: בעל בית עסק, אני מבין.
אורי מקלב: "לא יפתח אדם ולא ירשה בעל לפתוח" -  בעל של מי?
איתן בראש: יש הגדרה של "בעל" בתחילת חוק העזר.
אורי מקלב: הניסוח: לא ירשה לפתוח בעל בית עסק בית אוכל, בית קפה.
אפרת חקאק: אין אפשרות עכשיו לשנות את הנוסח.
דוד רותם: אני לא יכול לשנות את החוק.
דוד רותם: זה כך התקבל בעירייה ב-1946.
איתן בראש: על בסיס חוקי עזר שהיו באותה תקופה, כך ניסחו את חוקי העזר.
דוד רותם: אדוני היועץ המשפטי, גם באותן שנים ניסחו חוקי עזר כמו שצריך.
דוד רותם: תלוי מי התעסק בחוקי העזר.
דוד רותם: היו כאלה שעשו "מצא והחלף".
איתן בראש: זה שנה לפני שנולדתי, אני לא יכול להעיד.
דוד רותם: אני לא בא אליך בטענה.
דוד רותם: אני לא בא לעורכי-דין בטענות בכלל, מה שהם עושים זה לפנים משורת הדין...
דוד רותם: הצבעה     בעד - פה אחד
דוד רותם: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"א-2011 - מועצה אזורית אלונה
דוד רותם: המועצה האזורית אלונה.
משה אריאל: נכון.
דוד רותם: רבותי, יש לכם הערות?
מיכל גולד: יש לנו כמה הערות שרצינו להוסיף.
מיכל גולד: כל ההערות שאני אומרת סיכמנו מראש.
מיכל גולד: את סעיף 20(ב) אנחנו רוצים לסייג שזה יהיה על מים מזוהמים.
דוד רותם: הבטחת להגיד לי מה זה מים מזוהמים.
מיכל גולד: ההגדרה של מי שפכים כוללת כמה דברים.
מיכל גולד: אנחנו לא יכולים כרגע להוסיף הגדרה למים מזוהמים.
דוד רותם: תסבירי לי מה ההגדרה של מים מזוהמים.
מיכל גולד: להבנתי במים מזוהמים הכוונה למי ביוב.
דוד רותם: המים שעברו את מכונת שטיפת הכלים שלי בבית הם מים מזוהמים או מים נקיים?
משה אריאל: בהגדרה של חוק העזר הם מי שפכים.
משה אריאל: מי שפכים מוגדרים בחוק העזר כמים דלוחים, מי כביסה, מי שטיפת רצפות או כל מים מלוכלכים או מזוהמים, לכן הם ביקשו לסייג את זה.
דוד רותם: מה ההגדרה של מים מזוהמים?
משה אריאל: אין הגדרה למים מזוהמים.
דוד רותם: למה מה שיוצא ממכונת הכביסה שלי או ממכונת הכלים שלי לא ייחשב כמים מזוהמים?
דוד רותם: מדינת ישראל מנסה לעודד שימוש חוזר במים.
דוד רותם: איך אומרים שם?
דוד רותם: "ישראל מתייבשת".
מיכל גולד: ברגע שההגדרה כוללת גם מי כביסה, ואנחנו אומרים פה לעניין מים מזוהמים, שלא כוללים מי כביסה, ברור שמי כביסה, המים הדלוחים ושאר ההגדרות יוצאות.
דוד רותם: צריך לתקן פה.
דוד רותם: "לא ישפוך אדם ולא ירשה לשפוך מי שפכים" - כי מי שפכים כולל גם את - - -
מיכל גולד: לכן הסייג הוא לעניין מים מזוהמים.
מיכל גולד: במי שפכים יש בהגדרה כמה סוגי מים.
דוד רותם: היה לנו גם עניין - - -
מיכל גולד: 14(ד)(1), "לא יזרוק אדם- - -".
מיכל גולד: יש פה כמה סוגי אשפות, מיעטנו את אשפת הבית, שיהיה ברור שרמת מפקח לא כוללת אשפת בית.
דוד רותם: הגענו ל-25(ה).
מיכל גולד: עוד לפני זה באיסור שפיכת מי שופכים יש גם - - -
דוד רותם: זה גם יהיה.
דוד רותם: 25ה, "לא ישים אדם אשפה אלא בתוך שקיות פלסטיק, שהמפקח קבע את גודלן וצורתן".
דוד רותם: זה חוק עזר משנת 1989.
דוד רותם: האם יש קביעה של המפקח באיזה שקיות פלסטיק מותר לזרוק?
משה אריאל: אין.
דוד רותם: זאת אומרת, יש לכם סעיף בחוק מ-1989, שאי-אפשר להפעיל אותו, ועכשיו אתם רוצים להפוך אותו גם לברירת משפט.
משה אריאל: סייגנו את העניין הזה, אדוני.
דוד רותם: לעניין סגירת השקיות.
דוד רותם: איזה שקיות?
משה אריאל: איזו שקית שלא תהיה, העיקר שזה יהיה  בתוך שקית.
דוד רותם: לא כך כתוב בחוק שלכם.
דוד רותם: כתוב בחוק שלכם שאני צריך לשים את זה בשקית פלסטיק, שהמפקח יקבע את גודלה וצורתה.
דוד רותם: לא כתוב "שקיות", אני לא יכול לשים בשקית נייר.
דוד רותם: זו עבירה פלילית לשים את זה בשקית נייר.
דוד רותם: יש לי שקיות נייר מתכלות, יפהפיות, אם אני שם אשפה בפנים וזורק באלונה, עברתי עבירה פלילית.
דוד רותם: זו לא תהיה ברירת משפט, אלא יעמידו אותי ישר לדין.
אורית מלמד: לפי סעיף קטן (ג) יש אפשרות שהמפקח יקבע שהשקיות יהיו מכל חומר אחר.
דוד רותם: הוא לא קבע איזה שקיות פלסטיק, אז הוא בטח לא קבע חומר אחר.
משה אריאל: אין לנו העדפה, אדוני, דווקא לשקיות פלסטיק.
דוד רותם: כך כתבם בחוק, כבר ב-1989.
משה אריאל: "או מכל חומר אחר".
דוד רותם: "לא ישים אדם אשפה אלא בתוך שקיות פלסטיק- - -".
משה אריאל: - - - "שהמפקח קבע את גודלן וצורתן", והוא רשאי להסדיר פינוי באמצעות שקיות מפלסטיק או כל חומר אחר, או באמצעות כל מכל אחר.
משה אריאל: זאת אומרת, יש עניין של שיקול דעת.
דוד רותם: יש ברירת מחדל, שזה שקיות פלסטיק, אלא אם כן הוא נתן הודעה לבעל הנכס על משהו אחר.
דוד רותם: אם תראה לי הודעה אחת שמסרתם ב-25 השנים האחרונות, מאז 1989 - - -
משה אריאל: לא מסרנו, אדוני.
דוד רותם: בקיצור, אתם רוצים להפוך לברירת קנס עבירה שאתם בכלל לא יכולים להפעיל.
דוד רותם: איך תפעילו את העבירה הזאת?
משה אריאל: אנחנו פחות מתייחסים לסוג השקית, אדוני, ויותר מתייחסים לעצם קיומה של השקית.
דורית ואג: שזה יהיה ארוז.
משה אריאל: מה שחשוב לנו זה לא סוג השקית, אלא חשוב לנו שהאשפה תונח בתוך שקית סגורה במכל האשפה.
דוד רותם: כשהייתי צעיר, הייתי עורך-דין ונורא אהבתי להתעסק בשטויות, אז בכל פעם שהייתי מקבל דוח חניה הייתי מוצא טריק.
דוד רותם: הייתי מקבל אצלכם דבר כזה, אני מודיע לך שהייתי הולך לבית משפט והייתי אומר: רבותי היקרים, אי-אפשר להעמיד אותי לדין על הסעיף הזה, גם אי-אפשר להגיש לי דוח, כי המפקח לא קבע את השקיות והוא לא קבע את הצורה שלהן, ולכן אין איסור.
דוד רותם: תגיד לי מה היית עונה לי.
משה אריאל: הייתי עונה, אדוני, שהסעיף שנכלל כאן בצו הוא 25(ה), 25(ה) קובע ש"לא ישים אדם ולא ישאיר אשפה, אלא בתוך כלי אשפה, שקית או מכל שהותקנו כאמור בסעיפים הקודמים".
משה אריאל: סעיף 25(ה).
משה אריאל: וסעיף קטן (ה) מפנה לסעיפים קטנים (א), (ב) ו-(ג), ובכולם אפשר אולי לנהל דיון על סוג השקית, אבל אי-אפשר לנהל דיון על עצם החובה לשים בתוך שקית.
משה אריאל: זה מה שהייתי עונה.
דוד רותם: באיזו שקית?
דוד רותם: רק תגיד לי באיזו שקית אני צריך לשים.
משה אריאל: כלשהי.
דוד רותם: לא כתוב בחוק שצריך לשים בתוך שקית, כתוב שצריך לשים בתוך שקית פלסטיק שהמפקח קבע את גודלה וצורתה.
דוד רותם: לא כתוב שום דבר אחר.
משה אריאל: או חומר אחר.
דוד רותם: זה בתנאי שהוא מסר לי הודעה בכתב.
דוד רותם: תראה את סעיף קטן (ג), "המפקח רשאי, במסירת הודעה לבעל הנכס - - -, להסדיר פינוי אשפה באמצעות שקיות מפלסטיק או מכל חומר אחר".
דוד רותם: מכיוון שהוא לא עשה, לא את מה שכתוב בסעיף קטן (ב) ולא את מה שכתוב בסעיף קטן (ג), אי-אפשר להעמיד אותי לדין.
משה אריאל: אנחנו מנהלים עכשיו את הדיון התיאורטי שהיינו מנהלים כשאדוני היה עורך-דין?
דוד רותם: לא. אני מודיע לך, אני מתכוון לנסוע לאלונה, לחפש את הפקח שלכם ולשים לו שקית, כי זה מגרד לי בידיים הדברים האלה.
אורי מקלב: אם אתה לא מחזיק בנכס, לא תוכל.
אורי מקלב: אם אין לך נכס באלונה, אני לא חושב שתוכל - - -
דוד רותם: האוטו שלי זה נכס.
דוד רותם: אנחנו עכשיו בבית משפט, מה אתה עונה לי כשאני אומר: אדוני השופט, לא יכולתי לשים בשקית, משום שלא קיבלתי הנחיות איזה שקית, את הסעיף הזה אי-אפשר לבצע?
משה אריאל: אפשר לבצע אותו, אדוני, מכיוון שיש ברירת מחדל.
משה אריאל: ברירת המחדל אומרת: שקית סגורה במכל אשפה.
משה אריאל: כך כתוב בסעיף קטן 25(ב).
דוד רותם: מה כתוב בסעיף קטן 25(ב)?
משה אריאל: "שם אדם אשפה בשקיות פלסטיק, יסגרן היטב ויעבירן לכלי אשפה.
משה אריאל: "
דוד רותם: "לא ישים אדם אשפה אלא בתוך שקיות פלסטיק, שהמפקח קבע את גודלן וצורתן; שם אדם אשפה בשקיות פלסטיק, יסגרן היטב ויעבירן לכלי אשפה.
משה אריאל: זאת אומרת, יש ברירת מחדל.
משה אריאל: ברירת המחדל אומרת: שקיות פלסטיק סגורות בתוך מכל אשפה.
דוד רותם: סליחה, הסיפה מדברת קודם על שקיות הפלסטיק שקבע המפקח.
דוד רותם: לקחת סעיף, לנסות לחתוך באמצע ולהגיד שזה לא קשור, אין שופט במדינת ישראל שיקבל את זה.
משה אריאל: אני לא מנסה לחתוך את הסיפה, אני קורא את כולו, אדוני, ואני חושב שמה שסעיף 25 כולו אומר, אי-אפשר להסיק ממנו שלא צריך להשתמש בשקית.
דוד רותם: סעיף 25(ב) אומר דבר נורא פשוט, אתה רוצה לזרוק אשפה, אתה צריך לשים אותה בשקית פלסטיק שקבע המפקח את גודלה וצורתה, וכששמת את זה בתוך אותה שקית פלסטיק, תסגור אותה ותשים אותה במכל אשפה ולא ליד מכל האשפה.
דוד רותם: מכיוון שהמפקח לא קבע את הצורה, אז סעיף 25(ב) לא יכול לחול.
אורי מקלב: כל שקית פלסטיק שאדם ישים את האשפה, הוא יעבור על החוק.
דוד רותם: כל שקית פלסטיק שאני אשים בה את האשפה, אני אסגור אותה היטב ואני אזרוק במכל אשפה, עברתי עבירה פלילית, כי הגודל לא יתאים למה שקבע המפקח.
אורי מקלב: והצורה.
משה אריאל: מכיוון שהמפקח לא קבע גודל, המחלוקת ביני ובין אדוני היא כזאת: אדוני בא ואומר שמכיוון שהמפקח לא קבע, למעשה אין חובה בכלל להשתמש בשקית.
משה אריאל: זה מה שאדוני אומר?
דוד רותם: יש חובה להשתמש בשקית פלסטיק, רק אי-אפשר לדעת איזו שקית פלסטיק.
משה אריאל: אם אדוני סבור שיש חובה להשתמש בשקית פלסטיק, אז אני ואדוני חושבים אותו דבר, ומכיוון שיש חובה להשתמש בשקית פלסטיק, זוהי החובה, ואם המפקח לא קבע - - -
דוד רותם: החובה היא להשתמש רק בשקית פלסטיק שקבע המפקח את גודלה וצורתה.
משה אריאל: עם כל הכבוד, אני חולק על אדוני בעניין הזה.
משה אריאל: אני חושב - - -
דוד רותם: איפה זה אלונה?
משה אריאל: ליד פרדס חנה, בנימינה.
דוד רותם: כשאני אגיע לשם, אני אתקשר אליך, אני אבקש שתשלח לי את הפקח שירשום לי דוח.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, חוק העזר על פלישת קרקעות, שיש ברירת קנס, לא הבאתם?
אורי מקלב: מי שפולש לקרקעות ציבוריות באלונה, שיש לו רק ברירת קנס.
אורי מקלב: לא הבאתם את זה?
דוד רותם: זה לא חוק עזר.
אורי מקלב: אין לכם חוק עזר כזה?
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אם יבוא הפקח באלונה - - -
אורי מקלב: לא על קרקעות.
אורי מקלב: פקח עירוני באלונה יבוא וייתן ברירת קנס לאדם שזרק אשפה בשקית לא סגורה.
אורי מקלב: הוא יבוא ויגיד: אני מסתמך על הסיפה של סעיף 25(ב).
אורי מקלב: האם הוא יוכל לתת לו קנס או לא?
אורי מקלב: הוא יגיד: מה זה משנה אם המפקח קבע גודל, קבע צורה, ברגע שזרקת אשפה כשהשקית לא היתה סגורה?
אורי מקלב: יכול להיות שהוא יסגור את השקית, אבל לא שקית פלסטיק, יכול להיות שאולי זה יהיה בסדר.
אורי מקלב: אתה צודק, הוא לא קבע איזה פלסטיק.
דוד רותם: אני לא בטוח שאני חייב לזרוק בשקיות.
דוד רותם: זו שאלה אחרת.
אורי מקלב: על שקית לא סגורה, הוא כן יכול.
אורי מקלב: מה שאומר שהיועץ המשפטי שלהם - - -
דוד רותם: לא, אני לוקח את הפח כמות שהוא, זורק כל מה שיש בפנים למכל.
אורי מקלב: אני משאיר את השקית אצלי.
אורי מקלב: הוא לא יכול לתת לי דוח?
אורי מקלב: אם זרקת בשקית אשפה מפלסטיק והיא לא היתה סגורה, הוא כן יוכל.
אריה שרון: אדוני טוען שאין היגיון לזריקה בשקית?
דוד רותם: אני חושב שיש המון היגיון, אבל קודם כול אני נגד שקיות פלסטיק, ודבר שני, כל הסיפור הזה של סגר או לא סגר, זה דבר בלתי ניתן לפיקוח.
דוד רותם: כל הסעיף הזה נולד רק לצורך דבר אחד ויחיד, לאותם אנשים ששולחים את הילדים שלהם עם השקית, והם לא מצליחים להכניס אותה לתוך הצפרדע או לתוך המכל, והם משאירים את זה ליד.
דוד רותם: כל הסעיף הזה בחוק נועד לדברים האלה.
דוד רותם: אני זוכר את אותם מקרים שבהם הפקח היה מגיע עם שקית של זבל לבית המשפט כדי להוכיח מי זרק את זה, והיו עושים מסדר זיהוי זבל, כי בודקים את המעטפות עם הכתובות שרשומות שם.
דוד רותם: אני מציע שנאשר כמו שכתבתם "אי השארת אשפה אלא בתוך כלי אשפה, אבל לא לעניין סגירת - - -
מיכל גולד: אני מסכימה, אבל צריך את האישור שלהם.
דוד רותם: ראש המועצה באלונה, הגישו לך בקשות לל"ג בעומר לעשות מדורות?
דוד רותם: יש לך זמן להתעסק עם זה?
אריה שרון: אתה רוצה להוריד את זה ממני?
דוד רותם: אני לא רוצה להוריד את זה ממך, אני רק רוצה להגיד לך שאתה הולך לתת לי דוח של 730 שקלים כי הבערתי קוצים, עצים, אשפה, בשדה, תחת כיפת השמים ובשטח מגורים, ללא היתר מראש המועצה.
דוד רותם: זאת אומרת, כל מדורת ל"ג בעומר, אתה צריך לאשר בכתב.
אריה שרון: אתה יודע שאנחנו קרובים לכרמל?
דוד רותם: אתה עומד לבחירות מפעם לפעם?
דוד רותם: אני רוצה לראות אותך אומר: אין מדורות ל"ג בעומר.
איתן בראש: הוא לא אומר שאין, הוא רק אומר שהוא רוצה לקבוע איפה, כדי שלא תהיה שריפה.
דוד רותם: הוא לא אומר, כתוב שאסור אלא על-פי היתר בכתב מאת ראש המועצה.
דוד רותם: כשהילדים בגינה עושים קומזיץ לשלושה תפוחי אדמה - - -
אריה שרון: בעוספיא ככה עשו.
דוד רותם: תעשה לי טובה, בעוספיא זה לא היה כך.
דוד רותם: הילדים עושים קומזיץ, אתה נותן את האישור.
איתן בראש: אתמול ביקרתי במועצה שלהם, זה באמת צמוד למקום שהיתה השריפה הגדולה.
איתן בראש: כל הרעיון הוא, כך זה גם במקומות אחרים, שתהיה הבערה מסודרת.
דוד רותם: כשיש הבערה מסודרת, אז כתוב: לא ידליק אלא במקום שהתקינו כך וכך.
דוד רותם: יש מיליון סעיפים כאלה.
איתן בראש: דברים משתנים.
אריה שרון: מה מציע, אדוני?
דוד רותם: אתה רוצה שכל ילד יבוא אליך ויבקש להדליק מדורה?
אורי מקלב: אותך מטריד ל"ג בעומר, אותי מטריד "על האש".
דורית ואג: "על האש" זה לא שריפת קוצים.
אורי מקלב: אדם עשה בחצר גם שלו, לכאורה לפי חוק העזר הזה, או עשה במקום פתוח, תחת כיפת השמים, "על האש", כמו שאוהבים לעשות אחינו הדרוזים ואחרים, עם עצים, זרדים, ולא קיבל אישור מראש המועצה, הוא צפוי לקנס של 730 שקלים.
אריה שרון: אדוני בגדול צודק, אבל במקרה הספציפי שלנו אנחנו נמצאים באזור מלא יערות ומאוד רגיש, ויש מקום שזה יישאר.
דוד רותם: אל תעמיד אותי במבחן, כי אתה רק מטרטר אותי.
דוד רותם: בעוד שבועיים זה ל"ג בעומר, אני אבוא לאלונה, אני אשאל איפה גר ראש המועצה, אני אדפוק אצלך בדלת, אני אקח אותך לסיבוב בעיר, ואני אראה לך כמה מדורות ל"ג בעומר יש.
אריה שרון: אל תעשה את זה.
דוד רותם: אז תהיה בבעיה.
דוד רותם: אני אגיד לך: אתה עובר על החוק, אתה לא מפעיל את החוק.
דוד רותם: אמרתם שיש לתקן את הטבלה, סעיף 39(ב) לפני סעיף 46.
דוד רותם: האם זה סודר?
אורי מקלב: מדוע בסעיף 15, השקאת צמחים, שם יש ברירת קנס מאוד נמוכה?
אורי מקלב: לפי מה קבעתם את גובה הקנסות?
אריה שרון: אתה שואל בגלל הרגישות של המים?
אריה שרון: זה היה ב-1989.
אורי מקלב: מה התובנה שהיתה לכם בסעיף 15, השקאת צמחים ועצים?
אורי מקלב: ומה זה "פרט לגן"?
דוד רותם: כמה גנים ציבוריים יש באלונה?
אריה שרון: שישה.
דוד רותם: עד איזה שעה מותר להיות בגן?
אריה שרון: הגן פתוח.
דוד רותם: כתוב פה "לא יימצא אדם בגן בשעות אסורות, כמפורט בהודעת ראש המועצה המוצגת בגן או בכניסה אליו".
דוד רותם: זאת אומרת, אתה צריך להודיע לי באיזה שעות אסור לי להיות שם.
דורית ואג: יש שלטים בכניסות לגנים?
דורית ואג: זה מה שהוא שואל.
איתן בראש: יש כמה סוגי גנים.
איתן בראש: הגן שאני ביקרתי בו אתמול סגור משעה מסוימת.
איתן בראש: גן "רון", נדמה לי.
דוד רותם: יש שלט?
איתן בראש: יש שלט ויש שומר.
דוד רותם: שומר זה לא מספיק, שלט צריך להיות.
דוד רותם: ב-27(ב), התקנת ביתן אשפה – אני שואל את משרד הפנים – "(ב) בעל נכס שנדרש להתקין ביתן אשפה כאמור בסעיף קטן (א) חייב להתקינו באופן, בצורה ובמקום שיקבע המפקח ובהתאם להוראותיו ובתוך הזמן שקבע.
דוד רותם: " אני זוכר את הימים שהיו חדרי בטון.
דוד רותם: לא צריך היתר בנייה לדברים האלה?
דוד רותם: המפקח הוא זה שאומר לי איפה לבנות ושם אני חייב לבנות, ואז יבוא הפקח השני ויגיד לי: אדוני, אין לך היתר בנייה?
אורית מלמד: אין פה התייחסות לשאלה הזאת.
אורית מלמד: ברור שהכול כפוף לחקיקה ראשית.
אורית מלמד: אם יש צורך בהיתר בנייה, ברור שזה צריך להיות בכפוף להיתר בנייה.
דוד רותם: זה לא יכול להיות בזמן שהוא קבע, כי אנחנו יודעים שהיתר בנייה לוקח הרבה זמן.
אריה שרון: לא יותר מאישור חוק עזר.
דוד רותם: אישור חוק עזר.
דוד רותם: במשרד הפנים?
אריה שרון: אליכם הגיע במארס, אתם בסדר גמור.
דוד רותם: את הטבלה תיקנתם?
אפרת חקאק: עדיין לא.
דוד רותם: אתם תתקנו.
אורי מקלב: שאלתי שאלות ולא קיבלתי תשובה, אדוני.
אורי מקלב: תאפשר לי שאלה קצרה.
אורי מקלב: מי קבע את סכום הקנס, האם זה משרד המשפטים, משרד הפנים, המועצה קבעה?
אורי מקלב: אני שואל באופן כללי.
אורי מקלב: מדרג גובה הקנס נקבע לפי חומרת העבירה?
אורי מקלב: לפי הסכומים שמגבילים - - -
מיכל גולד: הסכומים קבועים בצו והדרגה היא לפי חומרה.
אורי מקלב: השקיית צמחים מצאתם לנכון לסווג בדרגה הכי נמוכה של גובה הקנס?
מיכל גולד: הדגש על הפרעה לעוברים ושבים.
אריה שרון: זה לא על בזבוז במים.
אריה שרון: בנושא של פיקוח על מים יש המון גופים שבודקים.
דורית ואג: זה כשהממטרה מכוונת למדרכה במקום לדשא.
אורי מקלב: זו אחת ההפרעות המצויות מאוד שגורמות למכשול, גורמות להחלקה ועוד דברים מסגנון כזה ואחר.
אורי מקלב: זו אחת העבירות הכי מצויות והכי נדרשות לאכיפה.
מיכל גולד: בעיקרון אנחנו שומרים על רמות קנס זהות ברשויות מקומיות.
דוד רותם: הצבעה     בעד - פה אחד צו המועצות המקומיות(עבירות קנס) (תיקון), התשע"א-2011 – מועצה אזורית אלונה – אושר.
דוד רותם: 4.	צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"א-2011 - עיריית חיפה - אישור הצווים
דוד רותם: יש לי פה חוק עזר לחיפה – מניעת דליקות – רק כדי שתלמדו, כדי שתלכו עם זה הביתה ולא תסתבכו.
דוד רותם: "לא יבעיר אדם קוצים, עצים, אשפה, פסולת בנין, פסולת מפעל, זבל" וכו'.
דוד רותם: "האמור בסעיף קטן (א) לא יחול על הבערת אש לצורך חגיגות ל"ג בעומר, ובלבד שהמבעיר אש בשטח פתוח בל"ג בעומר, ינקוט אמצעי זהירות שיאפשרו את כיבויה המיידי של האש או את מניעת התפשטותה".
דוד רותם: הבנתם?
דוד רותם: זו עיר שיש בה ראש עיר חכם, שאומר: חבר'ה, תפסיקו לבלבל לי את המוח, אני לא אשב ואתן אישורים לעשות מדורות.
אריה שרון: להבדיל מראש עיר לא חכם...
דוד רותם: להבדיל מראש עיר שחתם על צו שכתב לו יועץ משפטי.
דוד רותם: כשהייתי נבחר להיות ראש העיר, הדבר הראשון שהייתי אומר: היועץ המשפטי, תביא לי את כל חוקי העזר – אני צריך לאשר דברים, ואני צריך לדעת מה אני צריך לעשות – ואז היית קופץ לשמים, כי אתה לא יודע איזו עבודה קשה יש לך.
דוד רותם: סעיף 6(4), איסור גרימת דליקות - "לא יזרוק אדם, לא ישאיר ולא יניח ולא ירשה לזרוק, להשאיר או להניח גפרור דולק, בדל סיגריה דולק או כל חפץ או חומר דולק או עשן, בכל מקום שהוא, זולת אם נקט אמצעי זהירות כדי להבטיח מניעת דליקה או התפשטותה".
מיכל גולד: לא ירשה לזרוק.
מיכל גולד: האיסור הוא רק על זריקה, השארה או הנחה ולא להרשות לאחר לזרוק.
דוד רותם: איפה יש "להרשות לאחר"?
אורית מלמד: בסעיף עצמו.
דוד רותם: כשאני נוסע באוטו ואני רוצה לזרוק את הסיגריה החוצה, אני אתן אותה לזה שיושב לידי, ואז אין לי ברירת קנס...
אורי מקלב: אני רואה שאותך כל הזמן מטריד ל"ג בעומר, אבל מה עם יום העצמאות שהוא לפני ל"ג בעומר?
אורי מקלב: מה עם סעיף 16ב?
אורי מקלב: הסעיף הבא מדבר על האש.
אורי מקלב: אתם אוסרים בחיפה בכל מקום ציבורי אלא רק במקומות שראש העיר מרשה.
נורית ברעם: זה הפך להיות למפגע חמור ביותר.
דורית ואג: כל אי-תנועה.
דוד רותם: בתל-אביב אין מקומות, אז כל אחד עוצר על אי-תנועה ליד גני יהושע ועושה קומזיץ על האי-תנועה.
אורי מקלב: מה ההגדרה של מקום ציבורי?
אורי מקלב: גם שטח פתוח נקרא מקום ציבורי?
נורית ברעם: למשל בשפת הים אצלנו זה מפגע חמור ביותר, ודווקא לא תושבי חיפה באים לשם.
נורית ברעם: באים לשם בלילות ועושים וונדליזם יחד עם "על האש".
דוד רותם: מה הם שורפים בשפת הים אצלכם?
דוד רותם: אצלכם שפת הים זה מקום שמקצה עד קצה זה מתקנים עם - - -
נורית ברעם: הם הורסים ומלכלכים יחד עם החגיגה של המנגל.
אורי מקלב: מקום ציבורי נחשב גם מגרש פתוח ולא שטח פרטי.
דורית ואג: חיפה חריגה בכל דבר, זו גם העיר היחידה שצריך לשים תו חניה ביום שישי עד השעה 15:00 ולא עד 13:00 כמו בשאר הארץ.
דוד רותם: יש מקומות שיש לכם שלטים שמותר לעשות - - -
נורית ברעם: יש מקומות, המספר לא רב, אני אגיד בכנות.
נורית ברעם: נשאלנו על זה, הכוונה היא למפות את זה ולהוסיף מקומות.
דוד רותם: הם מוחקים הפניות לסעיפים 17 ו-17א שבוטלו.
דוד רותם: הצבעה     בעד - פה אחד צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון), התשע"א-2011 – עיריית חיפה – אושר
דוד רותם: תודה רבה לכם, רבותי.
דוד רותם: על סדר-היום הצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין (תיקון).
דוד רותם: רבותי, אנחנו צריכים להתקדם עם החוק הזה.
דוד רותם: איפה הגברת גוטליב?
עמית מררי: הגברת גוטליב לא הגיעה היום.
דוד רותם: רצינו להיפרד ממנה בטקס חגיגי.
דוד רותם: תמסרו לה בבקשה שאנחנו מאחלים לה הרבה בהצלחה.
דוד רותם: היא תחסר לנו.
נעמה מנחמי: אנחנו בפרק השיקום המונע, סעיפים שנותרות.
נעמה מנחמי: עמית, אני מציעה שנחכה עם הכללים לחבר הכנסת אפללו.
נעמה מנחמי: היינו בסעיף 20ל רבא וסיימנו את פסקה (א) שלו.
נעמה מנחמי: אתחיל לקרוא את פסקה (ב).
נעמה מנחמי: כפי שסיכמנו בישיבה הקודמת, נוסח הכללים יועבר עד לאמצע יוני.
שרונה עבר-הדני: אמצע יוני לפני שהחוק עבר?
נעמה מנחמי: כן, כך הבנתי, כדי שנוכל לראות מה מתגבש.
דוד רותם: בוודאי, משום שאם לא נראה את הכללים והם לא ימצאו חן בעינינו, אז נכניס את הכללים לתוך חוק.
שרונה עבר-הדני: בדיון הקודם הבנתי שיש בקשה להוסיף לחוק שהכללים יפורסמו לא יאוחר מ-X זמן מקבלת החוק כדי שיהיה אפשר להפעיל אותו.
שרונה עבר-הדני: לא הבנתי שהבקשה לראות אותם כבר עכשיו.
דוד רותם: היינו רוצים עד 15 ביוני לראות אותם.
דוד רותם: מה זה אכפת לכם, אם יש סעיף שאתם צריכים להתקין אותם עד ה-15 ביוני אתם ממילא צריכים להתחיל לעבוד על זה, אז רק תראו לנו את זה קודם.
שרונה עבר-הדני: טיוטות בסיסיות יש, אבל לומר שזה הנוהל הסופי – זה, בין השאר, יהיה תלוי במבנה של מרכזי השיקום וכן הלאה.
שרונה עבר-הדני: צריך לראות איך המציאות תהיה לפני שנוכל להוציא את הרים.
דוד רותם: תעבירו לנו את הטיוטות הכמעט סופיות שלכם.
שרונה עבר-הדני: בסדר.