GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי בן-אור:
כיוון שהסיטואציה היא גם מורכבת וכאובה, ונושאים יכולים להיפתח מכיוונים בלתי צפויים, יכולות להתעורר שאלות מכל מיני כיוונים.
גלי בן-אור:
צריך לאפשר דוקומנטציה של הדבר, כדי שאפשר יהיה לעשות בקרה וביקורת בעתיד.
גלי בן-אור:
ומצד שני, השאלה שהיתה חשובה מאוד לאדוני, לגבי הכללה במאגר הפלילי, הכרענו בה קודם.
גלי בן-אור:
במידה מסוימת זה קצת מעמעם את הצורך במחיקה מהמאגר.
אפרת פינק:
אם את עושה חזרות חוזרות ונשנות, צריך גם הגבלת מועד לעניין הזה.
אפרת פינק:
למעשה, אם יש הגבלה - - -
גלי בן-אור:
מה שאפשר לעשות, שמי שזוהה הוא הופך לסטטוס של "לא פעיל", שכבר לא צריך להשוות אותו, הוא נשמר רק לצורך בקרה למה שהיה.
דוד רותם:
מי שלא זוהה, שיריצו שלוש פעמים ביום עד שהוא יזוהה.
לילה מרגלית:
למה להחזיק את זה אחרי שבן אדם זוהה, למה לא למחוק את זה?
דוד רותם:
שמעת את הטענה, שאחר-כך יכול לבוא מישהו ולהגיד: לא עשיתם בדיקה נכונה וזה לא הזיהוי.
גלי בן-אור:
אפשר לקבוע שלא תיעשה לגביו ההשוואה הרב פעמית שדיברנו עליה קודם לכן, אבל אם מאיזו סיבה התיק ייפתח שוב, יתברר שההשוואה שנעשתה לא נתנה את התשובה הנכונה, או פתאום הוא צץ במקום אחר חי - - -
אושירה זמיר:
היתה טעות בזיהוי.
דוד רותם:
רבותי, היקרים, מישהו מכם ראה אתמול בערב את "המקור"?
קריאה:
כן.
דוד רותם:
את מבינה שגם טעויות יכולות לקרות.
לילה מרגלית:
זה פועל לשני הכיוונים, הטעויות האלה.
דוד רותם:
נכון, הן יכולות לפעול לשני הכיוונים, ולכן צריך אולי לשמור את זה - - -
אלעזר כהנא:
מה הפגיעה בשמירה של קצת דגימות של אנשים שהם - - -
קריאה:
אי-אפשר עד בלי די.
לילה מרגלית:
אם האדם - - -
דוד רותם:
לא לדבר יחד.
לילה מרגלית:
אם פתאום נתגלתה סיטואציה שבה נראה שהיתה טעות, אפשר ליטול בהסכמה ולבדוק את זה.
גלי בן-אור:
את צריכה שיהיו לך הנתונים כדי להשוות למה שבדקת קודם לכן.
גלי בן-אור:
המאגר שד"ר פרוינד מדברת עליו זה המקום שבו אוגרים את הנתונים, שאליהם משווים, ואחר-כך תוכלי לעשות עליהם בקרה.
דוד רותם:
היתה לי חתיכת עצם או חתיכת רקמה, אם אני לא אשמור על הנתונים האלה, לא יהיה לי אחר-כך למי להשוות.
דוד רותם:
אם תבוא אחר-כך טענה, אין לי למה להשוות.
טליה אגמון:
צריך להוציא אותו מהקבר, אם נשאר משהו.
גלי בן-אור:
ברגע שנקבע שלא תיעשה השוואה רב פעמית, אנחנו עונים על החשש מפני שימוש שלא לצורך בדברים האלה.
גלי בן-אור:
גם אין שום סיבה, חבל סתם על האנרגיה.
גלי בן-אור:
מי שזוהה – יוצא מהמשחק, אבל עדיין נשמרת דוקומנטציה כדי שאפשר יהיה לבדוק בעתיד, אם היתה בעיה כלשהי.
מיה פרוינד:
לא בתוך המאגר עצמו.
מיה פרוינד:
אפשר להוציא את זה מתוך המאגר.
גלי בן-אור:
מאגר המזוהים.
טליה אגמון:
יש דוקומנטציה, יש די-אן-איי, ויש הרקמה המקורית.
דוד רותם:
אני לא מתעסק פה בזה.
אפרת פינק:
זה צריך ללכת לקבורה.
דוד רותם:
אני זוכר את הביקור, איך הצנצנות עמדו.
אפרת פינק:
הבעיה שהעליתי היתה אחרת, זה היה עם הבדיקות החוזרות ונשנות, כשבן אדם יכול להיות מוכלל במאגר הפלילי עד בלי די.
אפרת פינק:
השאלה היא, עד מתי.
דוד רותם:
ברגע שהוא זוהה, הוא לא רץ עוד פעם.
אפרת פינק:
בסיטואציה שהוא לא זוהה.
אורי ארגמן:
הוא יישאר במאגר.
דוד רותם:
הוא יישאר במאגר עד שיזהו אותו.
דוד רותם:
אני לא מבין, מה המטרה שלנו?
אפרת פינק:
שתהיה מחיקה כמו במחיקות האחרות.
דוד רותם:
אז לא יזהו את האיש לעולם.
דוד רותם:
יהיה לי נעדר שאני לא אוכל לזהות לעולם.
אפרת פינק:
במאגר הנעדרים הוא יישאר.
אפרת פינק:
ההרצות מול המאגר הפלילי - - -
דוד רותם:
הוא יישאר במאגר הנעדרים, למה אני אשווה אותו?
אפרת פינק:
לבני משפחה שמגיעים ורוצים לזהות.
אפרת פינק:
זו הרי הבדיקה הכי בסיסית.
דוד רותם:
זיהיתי אותו אל מול בני המשפחה - - -
אלעזר כהנא:
אם הוא לא זוהה, האלמוני או הנעדר, זה די דומה, בחודשים הראשונים, הסיכוי שהוא בעתיד יעלה במאגר קטן מאוד, אבל יכול להיות שפעם אחת נציל משפחה.
אלעזר כהנא:
הסיכוי שהוא יעלה, הוא קטן מאוד.
אלעזר כהנא:
ככל שעובר הזמן ואני משווה עוד פעם ועוד פעם בן אדם מת, איך הוא יצוף במאגר פתאום?
אלעזר כהנא:
הסיכוי הוא קטן.
אלעזר כהנא:
הוא יכול לצוף אם הוא היה קשור לזירה פלילית או למשהו שפתאום יש סיבה שהמשטרה תבדוק אותו.
אפרת פינק:
הרצות חוזרות של נעדרים, לא של המתים.
אפרת פינק:
המתים – מתים.
אלעזר כהנא:
איזה חשש את מעלה.
אלעזר כהנא:
הבדיקות הלאה עוד פעם ועוד פעם, מה החשש?
אפרת פינק:
כשהם נעדרים?
אלעזר כהנא:
מה החשש?
אלעזר כהנא:
איזה סיכוי שנעדר יעלה פתאום בבדיקה פלילית?
אלעזר כהנא:
רק אם הוא נמצא בזירת עבירה.
דוד רותם:
הוא נעדר, והוא פתאום יעלה, כי מצאו דגימה שלו במקום כלשהו.
דוד רותם:
קודם כול, אנחנו יודעים שהוא לא נעדר, כי הוא מסתובב באיזה מקום - - -
אלעזר כהנא:
זה לא "באיזה מקום", זו זירה פלילית.
אלעזר כהנא:
אחרת, מה אני עושה שם?
דוד רותם:
בסוף נאתר אותו.
אלעזר כהנא:
הסיכוי שזה יקרה הוא לא גדול, ולכן אין פגיעה.
אלעזר כהנא:
ואם יש פגיעה, סימן שהוא עלה במקום שבאמת כדאי שנדע על זה.
אלעזר כהנא:
אנחנו כחברה, המשפחה.
דוד רותם:
רבותי, תודה רבה.
דוד רותם:
עד הפעם הבאה אנחנו ננסח.
דוד רותם:
צהריים טובים.
דוד רותם:
צו חופש המידע (חברה ממשלתית וחברה-בת ממשלתית שאינה רשות ציבורית) (תיקון), התש"ע-2009.
דוד רותם:
מי רוצה להציג לי את הצו, את הבקשה?
עדי ליברוס:
אני עורכת הדין ליברוס ממשרד המשפטים.
עדי ליברוס:
אני אציג בקצרה את הרקע: כידוע, בשנת 2007 תוקן חוק חופש המידע, כך ששונתה לו ברירת המחדל לגבי תחולת חוק חופש המידע לגבי חברות ממשלתיות.
עדי ליברוס:
אם בעבר החוק לא חל, אלא אם שר המשפטים באישור הוועדה, קבע באופן פוזיטיבי שיחול על חברה ממשלתית, הרי שהיום החוק קובע שחוק חופש המידע חל על כל החברות הממשלתיות, אלא אם נקבע בצו של שר המשפטים ובאישור הוועדה המכובדת.
עדי ליברוס:
התיקון התקבל ב-2007 ונכנס לתוקפו ב-2008, ויחד עם קבלתו אנחנו עשינו מהלך של מיפוי ואיתור חברות ממשלתיות שמצאנו לנכון שיש להחריג אותן מתחולת החוק.
עדי ליברוס:
מה שמאפיין את החברות האלה הוא בדרך כלל העובדה שהן מצויות בתחרות מאוד משמעותית שלא חשבנו שיש מקום להציב אותן בחיסרון בהשוואה לחברות מתחרות בגלל החובות שמטיל עליהם חופש המידע ועוד שיקולים דומים.
עדי ליברוס:
המהלך הזה התכנס לצו שהתקבל בשנת 2008 וכבר עומד בתוקפו היום.
עדי ליברוס:
כשאישרנו את הצו אז בוועדה התעוררה בעיה לגבי חלק מהחברות הממשלתיות הביטחוניות.
עדי ליברוס:
למעט חברות "רותם" ו"איסורד" שכבר אז אושרו, וכיום מוחרגות החרגה מלאה מתחולת החוק נשארה שאלה לגבי עוד ארבע חברות ממשלתיות שעיסוקן הוא ביטחוני בעיקרו.
עדי ליברוס:
נציג מערכת הביטחון אז ביקש לאפשר שהות נוספת כדי להגיע להסכמות בנושא הזה, ומאז התקיימו דיונים פנים-ממשלתיים, וההסכמות, כפי שהן גובשו בפורום השרים של השר איתן, שר המשפטים והשר להגנת הסביבה בהסכמת מערכת הביטחון, כמובן, הן אלה שמובאות בפניך היום.
עדי ליברוס:
כמו כן מוצע להחריג את חברת מקורות ייזום בע"מ.
עדי ליברוס:
נציג רשות החברות הממשלתיות יוכל להרחיב מעט אם יידרש.
עדי ליברוס:
היא כמובן לא חברה ביטחונית היא פשוט לא נכנסה בסיבוב הקודם.
דוד רותם:
רק תסבירו לי את סעיף 2(ב).
עדי ליברוס:
זה הסעיף לגבי חברת מקורות פיתוח וייזום בע"מ.
עדי ליברוס:
הסעיף הזה קובע שחוק חופש המידע לא יחול על החברה הזאת, היא לא תהיה רשות ציבורית כהגדרתה בחוק, למעט נושאים מסוימים שיהיה ניתן לבקש מידע לגביהם מכוח החוק.
עדי ליברוס:
הנושאים האלה, בסעיף קטן (א) מה שלא מצוטט פה זה נושא של העסקת עובדים, תחום איכות הסביבה, בריאות הציבור או בטיחות – אלה אמות מידה שגם קיימות כבר במצב הקיים – נושאים שאנחנו חושבים שהחשיבות הציבורית בהם היא מכרעת וגוברת על השיקולים להחרגה של החברה.
דוד רותם:
לפי הניסוח שיש פה: "אינה רשות ציבורית, אלא לעניין פעילות שהמידע המבוקש נוגע לאמור בסעיף קטן (א) או לתחום איכות הסביבה, בריאות הציבור או בטיחות".
דוד רותם:
זאת אומרת שזה כן יהיה צריך למסור.
עדי ליברוס:
כן.
עדי ליברוס:
בנושאים האלה ניתן יהיה להגיש בקשת מידע ולקבל.
עדי ליברוס:
כמובן, כפוף לסייגים הכלליים בחוק.
דוד רותם:
מי כאן ממערכת הביטחון?
דוד רותם:
האם איכות הסביבה זה לא דבר שאפשר ללמוד ממנו מה עושים במפעל הזה?
אלי כהן:
נכון.
אלי כהן:
אנחנו לא מדברים על מקורות.
אלי כהן:
ההתייחסות שלנו, אם אדוני יבקש, היא רק על התעשיות הביטחוניות.
דוד רותם:
אני מדבר על מקורות פיתוח וייזום.
עדי ליברוס:
היא לא חברה ביטחונית, אדוני.
דוד רותם:
אין שם בעיה לפרסם את נושא איכות הסביבה?
גונן גומלסקי:
אני מנהל רשות החברות הממשלתיות.
גונן גומלסקי:
יכול להיות שנוצרת בעיה.
גונן גומלסקי:
אבל מים זה חברה בת של מקורות המים; אנחנו לא פוטרים את חברת מקורות המים הגדולה מחוק חופש המידע.
גונן גומלסקי:
מדובר רק על חברת הבת שעוסקת בפעילות יזמית בנושאים שקשורים לנושא של מים, כמו טיהור שפכים, מתקן התפלה – כל הפעילויות האלה בשביל מקורות ייזום הם בתחומים שבהם היא מתחרה מול חברות פרטיות.
גונן גומלסקי:
לכן ההסכמה לפטור את החברה מתחומים מסוימים של מסירת מידע – עדיין חשבנו יחד עם משרד המשפטים, וכך גם חשבנו בפעם הקודמת כשהבאנו את הצו לאישור ב-2008 שישנם תחומים – איכות הסביבה, בטיחות, העסקת עובדים – שהאינטרס של מסירת המידע יכול לגבור על האינטרסים של תחרות.
גונן גומלסקי:
לכן את התחומים האלה ביקשנו לא להחריג מחוק חופש המידע.
דוד רותם:
העסקת עובדים לא מופיעה פה.
עדי ליברוס:
זה כן מופיע, אדוני.
עדי ליברוס:
זאת ההפניה לסעיף קטן (א).
דוד רותם:
אוקיי.
דוד רותם:
עוד מישהו רוצה להוסיף משהו?
דוד רותם:
הצו אושר.
דוד רותם:
אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם:
על סדר-היום: תקנות העבירות המנהליות (קנס מינהלי – צער בלי חיים), התשע"א-2010; צו העבירות המנהליות (שינוי התוספת לחוק), התשע"א-2010.
דוד רותם:
משרד המשפטים, בבקשה.
מיכל גולד:
מוגשות בפני הוועדה תקנות העבירות המנהליות שמבקשות להפוך עבירות מסוימות בחוק צער בעלי חיים ובתקנות שהותקנו על-פיו לעבירות מנהליות.
מיכל גולד:
קיבלנו את ההתנגדות של העמותות לגבי העבירות הקבועות בחוק.
מיכל גולד:
בהתייעצות עם משרד החקלאות חשבנו להוריד את סעיף 4 של איסור המתה ברעל ולהשאיר אותו כעבירה שמוגש רק כתב אישום.
מיכל גולד:
בין היתר, כי ההוכחה כאן היא קצת יותר מורכבת וזאת חומרה שמצדיקה כתב אישום.
מיכל גולד:
לגבי שיסוי בעלי חיים, התגלתה איזו מחלוקת ויש הסכמה בין הגופים שבינתיים להוריד את זה.
מיכל גולד:
תיערך חשיבה מחודשת האם להפוך אותה לעבירה מנהלית או לא.
מיכל גולד:
עם זאת, לגבי החיתוך ברקמה, נראה היה לנו שזה כן מתאים לעבירה מנהלית כיוון שמדובר בעבירה שהיא כרגע לא נאכפת ועל-מנת לייעל את האכיפה אנחנו חושבים שכן מתאים שהיא תהיה עבירה מנהלית.
מיכל גולד:
עם זאת ולאחר ההערות שקיבלנו, כן נראה לנו נכון להעלות את הקנס.
מיכל גולד:
כפי שהבנתי מדובר בעבירה שיש רווח בצידה.
מיכל גולד:
כלומר, בעל החיים נעשה יפה יותר ויש רווח בצד זה ולכן חשבנו להעלות את הקנס ל-5,000 שקלים.
דוד רותם:
אני חושב שצריך לברך את משרד המשפטים ואת משרד החקלאות.
דוד רותם:
אחרי הישיבה הקודמת שלנו הם התחייבו להגיש את התקנות תוך שבוע ואכן כך נעשה.
דוד רותם:
כשמגיעה להם מילה טובה צריך להגיד אותה.
דוד רותם:
ראיתי את ההתנגדות של הארגונים ואני רוצה להגיד לכם שאני חושש שאתם יורים לחיות ברגליים.
דוד רותם:
אכיפה והגשת כתבי אישום זה סיפור של המון זמן.
דוד רותם:
הרי אנחנו יודעים מה יקרה.
דוד רותם:
יתפסו אדם עם שיסוי או עם המתה ברעל, יחקרו אותו, התיק ילך לתובע, הוא יגיש את זה לבית משפט.
דוד רותם:
בית המשפט עמוס, קובעים את התיקים לפי החשיבות ואני חושש מאוד שזה יגיע לדיון אחרי שנתיים ולאיש תהיה הרשעה בסוף.
דוד רותם:
ב-90% מהמקרים יגיעו שם לעסקת טיעון כי לשופטים אין זמן וזה תיק שהוא לא מספיק חשוב.
דוד רותם:
ייקח זמן עד שנכניס לראש של האנשים שהתעללות בחיות זאת עבירה חמורה.
דוד רותם:
לכן אני חושש שההתנגדות שלכם תגרום לכך שלא תהיה אכיפה.
דוד רותם:
כתב האישום לא נותן כלום.
דוד רותם:
כשאדם מקבל מכה מייד והוא צריך לשלם קנס מנהלי, על המקום הוא לומד את הלקח.
דוד רותם:
גם הציבור רואה שהוא קיבל את המכה.
דוד רותם:
אם הוא עושה את זה אחרי 3 שנים, אף אחד לא זוכר למה זה היה ואיך היה.
דוד רותם:
אני מבטיח לכם שאיש לא יקרא את זה בעיתון ולא יכתבו על זה בעיתון.
דוד רותם:
פעם אחת מישהו יקבל על עבירה כזאת קנס מנהלי זה יתפרסם בעיתון, זה ייכנס לאנשים בראש.
דוד רותם:
מכיוון שאתם הגעתם להסכמות אני לא אפיל את ההסכמות.
דוד רותם:
אני רק אומר לכם כדי שלא תבואו בישיבה הבאה שנקיים ביום בעלי החיים ותחזרו בכם.
דוד רותם:
אני אומר לכם, רבותיי, אתם אלה שיריתם ברגליים.
יוסי וולפסון:
היו לנו דיונים אינטנסיביים בתוך הארגונים.
יוסי וולפסון:
יש טיעונים לכאן ולכאן והגענו למסקנה הזאת ואנחנו מאוד מברכים על הגוף הגדול של התקנות שבאמת קובעות את כל התקנות האחרות כתקנות מנהליות.
יוסי וולפסון:
אנחנו מאוד שמחים שזה יתקדם.
אורי מקלב:
על מה קנס מנהלי?
דוד רותם:
כפרות זה לא נכנס פה.
אורי מקלב:
מי שמחזיק.
דוד רותם:
על מה אתה מדבר?
אורי מקלב:
תנאים להחזקת בעלי חיים שלא צרכים חקלאיים.
דוד רותם:
על איזה סעיף אתה מדבר?
אורית שרייבר:
אני רוצה להעיר בכל מקרה, העבירות כבר קבועות כבר כעבירות.
אורית שרייבר:
השאלה האם אנחנו הופכים אותם לעבירה מנהלית.
אורי מקלב:
יש עבירה אז הוא בא אל השופט.
אורי מקלב:
אבל אם הוא בא ונותן קנסות אתה גורם לכך, על אף שהם ראויים.
דוד רותם:
שאלה לי אליכם.
דוד רותם:
שואל חבר הכנסת מקלב האם המנהג של כפרות נכנס לתקנות האלה.
יוסי וולפסון:
היינו מעורבים בחקיקה של התקנות עצמן וכפי שאני מבין התשובה היא לא.
יוסי וולפסון:
התקנות מדברות על החזקה של בעל חיים במתחם ואל החזקה של בעל חיים כשהוא קשור.
יוסי וולפסון:
הנושא של איך מחזיקים אותו, אני לא חושב - - -
דב חנין:
איך אוחזים בו לא מופיע פה.
דגנית בן דב:
צריך להפריד בין ההחזקה.
דגנית בן דב:
גם מי שמחזיק עופות לצורך כפרות – נתקלנו בעבר שבהם אנשים החזיקו תרנגולות לקראת כפרות בשמש, 3 ימים בלי מים.
דגנית בן דב:
אני חושבת שגם מבחינה הלכתית זה צער בעלי חיים.
דגנית בן דב:
אז מי שמחזיק תרנגולות לכפרות, שיחזיק בתנאים מתאימים.
אורי מקלב:
קודם מחזיקים מבחינה הלכתית ואחרי זה מאכילים אותו.
דוד רותם:
זה רק מדבר על המצב של ההחזקה בכלובים ולא באחיזה לכפרות.
אורי מקלב:
השאלה היא גם לגבי המתחם שמחזיקים אותו, האם גם על זה יש תקנות.
דוד רותם:
צריך לתת מים, אסור להעמיד אותם בשמש 3 ימים.
אורי מקלב:
על זה אנחנו לא מדברים, זה לשון הגזמה.
אורי מקלב:
הפרות נעשות היום במתחמים מסוימים במשך יום אחד או יומיים.
אורי מקלב:
הם נמצאים בכתוב והוא צריך להיות תקני.
אורי מקלב:
אם הכלוב צריך להיות תקני גם אנחנו חושבים שהכתוב צריך להיות תקני.
דוד רותם:
מה זה המתחם?
אורי מקלב:
המתחם שבו אתה מחזיק אותו.
יוסי וולפסון:
מתחם הכוונה לכלוב.
דוד רותם:
המתחם שהם מדברים עליו זה כאשר אתה מחזיק שטח מגודר ושם מתרוצצים בעלי חיים.
דוד רותם:
הכלוב הוא מתחם והכלוב צריך להיות תקני.
דוד רותם:
גם כאשר לוקחים את התרנגולת לכפרות הוא צריך להיות תקני.
דוד רותם:
לכן אין לך בעיה עם הנושא הזה.
אורי מקלב:
על איזה דברים זה כן חל?
אורי מקלב:
הוא מדבר על ההחזקה עד הכפרות.
אורי מקלב:
אם הוא צריך מיזוג במזג אוויר כזה וכזה - - -
דוד רותם:
זה הובלת בהמות, החזקה שלא לצרכים.
דוד רותם:
תקנות צער בעלי חיים, הגנה על בעלי חיים, החזקת בעלי חיים: "לא יחזיק אדם בעל חיים אלא בתנאים כמפורט להלן: בעל החיים יימצא במרחב מחיה מאוורר, בעל החיים לא יהיה חשוף לתנאי אקלים ותאורה שחורגים באופן משמעותי מהתנאים המתאימים לסוגו, לרבות מספר שעות חשיכה, אם הוא זקוק לקירור, לחימום לחשיפה לאור שמש או לתאורה מלאכותית שכוללת קרינת R סגול, יסופקו לו תנאים כאמור".
אורית שרייבר:
בסעיף 5 יש את המידות של הכלוב.
דוד רותם:
צריך לתת להם תנאים סבירים.
דוד רותם:
"לא יחזיק אדם עוף במתחם אלא אם כן יתקיימו תנאים אלו: מידות המרחב הפנוי מציוד במתחם לא יפחתו מהמפורט להלן, אורך ורוחב".
דוד רותם:
אחר-כך: "לא יחזיק אדם עוף במתחם אלא אם כן התקיימו תנאים אלה: במתחם שמוחזקים בו עופות שטיבם לעמוד על ענפים, יהיו מוטות אופקיים המספיקים לאחיזה.
דוד רותם:
המרחק בין המוטות יהיו כפליים".
דוד רותם:
אין פה שום דבר שמונע את הדברים, רק צריך לתת להם תנאים סבירים בזמן שהם ממתינים.
אורי מקלב:
דיברתם כאן על השמש.
דוד רותם:
לא צריך לשים אותם מתחת לשמש.
דוד רותם:
צריך לשים אותם בצל.
אורי מקלב:
איפה זה כתוב בתקנות?
דוד רותם:
זה כתוב, הרגע הקראתי לך.
דגנית בן דב:
כבר היום זאת עבירה.
דוד רותם:
קראתי את זה קודם, זה הסעיף הראשון.
אורית שרייבר:
בעל חיים לא יהיה חשוף לתנאי אקלים ותאורה שחורגים באופן משמעותי מהתנאים המתאימים לסוגו".
אורית שרייבר:
זה כולל את השמש.
אורי מקלב:
אני מבין שהכוונה היא ללולים של העופות, אם הבנתי נכון את הסעיף הזה.
דוד רותם:
לכלוב.
אורי מקלב:
כלוב זה דבר אחד ועכשיו הסעיף הזה מדבר על הלולים של העופות.
דוד רותם:
גם כאשר מביאים את הכלובים עם התרנגולות לצורך כפרות, צריך שהם יהיו בשעות מסוימות בצל ולא מתחת לשמש ושיקבלו מים וכל הדברים האלה.
אורי מקלב:
מאה אחוז.
אורי מקלב:
דברים שאפשר לקיים אותם אז כן.
אורי מקלב:
השאלה אם אתה רוצה לתת להם תנאים של לול?
אורי מקלב:
אם זה צריך להיות בצל אז בצל, אבל אם זה צריך להיות בתום מתחם סגור, אני לא מכיר את התקנות.
אורי מקלב:
אני מאיר את תשומת לבך שיש מנהג כפרות שמקיימים אותו והוא קיים.
אורי מקלב:
אם אנחנו לא עומדים בתנאים ולא נוכל לעמוד בהם - - -
דוד רותם:
חבר הכנסת מקלב, כתוב: "בעל חיים לא יהיה חשוף לתנאי אקלים ותאורה שחורגים באופן משמעותי מהתנאים המתאימים לסוגו".
איתן כבל:
גם כדי שהאקט הזה יכפר, צריך לתת תנאים.
דוד רותם:
חבר הכנסת כבל, אני הייתי עושה כפרות עם דברים אחרים ולא עם התרנגולות.
דוד רותם:
אני לא רוצה להגיד עם מה הייתי עושה כפרות.
אורי מקלב:
אני מקווה שלא עם בני אדם.
אורי מקלב:
האם האנשים שרוצים לקיים את מנהג הכפרות ולא מעמידים את התרנגולים בשמש, נותנים להם לשתות ומניחים אותם בכלובים שעומדים בתקנים, האם הם באמת יוכלו לקיים או שהתקנות לא מאפשרות להם כי אז יגידו להם שהם לא עומדים בתנאים?
דוד רותם:
הם יוכלו לקיים.
איתן כבל:
למרות שאני לא משתגע על העניין של הכפרות אני אומר לך שבתנאים - - -
דוד רותם:
אורי, גם היום אפשר להגיש על זה כתב אישום כי העבירה קיימת.
אורי מקלב:
כשמגיע כתב אישום אתה יכול להסביר.
דוד רותם:
ואם אתה מקבל קנס מנהלי אתה יכול לבקש להישפט.
אורי מקלב:
אבל הקנס כבר ניתן.
דוד רותם:
אתה לא משלם אותו, אתה מבקש להישפט.
אורי מקלב:
למה אתה הופך את זה למנהלי?
אורי מקלב:
כי אתה יודע שיש בעיה עד היום עם הקנסות.
דוד רותם:
אני חושב שהיה צריך להפוך הרבה יותר עבירות לעבירות מנהליות כדי שלבתי המשפט בכלל לא תהיה בהן עבודה.
טלב אלסאנע:
רציתי לברר.
טלב אלסאנע:
יש מנהג בקרב האוכלוסייה הערבית או הבדואית שבחתונות הדרך הנכונה היא לא לשלם כסף אלא להוביל כבשים לרגל החתונה.
טלב אלסאנע:
האם יש התייחסות מיוחדת לכך?
איתן כבל:
הוא התכוון האם הוא יכול להכניס לתא מטען של פג'ו – זה אסור.
טלב אלסאנע:
האם יש מקרים חריגים, לא בגלל מסחר ובידור אלא מסיבות חברתיות.
דוד רותם:
מה השאלה?
דוד רותם:
האם אפשר להעביר אותם בתא המטען של האוטו?
טלב אלסאנע:
האם התקנות חלות על מקרים מיוחדים?
איתן כבל:
הובלה היא הובלה.
טלב אלסאנע:
הוא צריך להביא רכב מיוחד עם דפנות, עם שילוט.
דוד רותם:
כדי להעביר אותם ממקום למקום?
טלב אלסאנע:
השכן שלו גר במרחק של .
דוד רותם:
אם זה , שיוליך אותם.
טלב אלסאנע:
הוא צריך לעשות מערך כל-כך מיוחד.
דוד רותם:
רבותיי, אני מוכרח להצביע.
דוד רותם:
מי בעד אישור התקנות, שני הסטים בהתאם לתיקון?
אורית שרייבר:
יש לי הערה לגבי ההצעה של משרד המשפטים.
אורית שרייבר:
לי לא נראה לנכון להעלות את הקנס בסעיף 2(ב) ל-5,000 שקלים וזאת בגלל הסכומים שיש בחוק.
טלב אלסאנע:
כל הסכומים גבוהים.
אורית שרייבר:
כל הסכומים הם די גבוהים ולרוב הם גם עוסקים בעניין כלכלי שאפשר להרוויח כסף מהעבירה.
אורית שרייבר:
לא נראה לי שהעלאה ל-5,000 זה סביר מבחינת הסכומים שקבועים היום.
דגנית בן דב:
מה נראה לך סביר?
דוד רותם:
זה צריך להיות דומה למה שיש היום בחוק.
אורית שרייבר:
2,500 שקלים.
דורון ברנר:
אני יו"ר עמותת משמר בעלי החיים בישראל.
דורון ברנר:
יש לנו יחידות אכיפה של מתנדבים במשטרה שאוכפים את חוק צער בעלי חיים.
דורון ברנר:
אנחנו נתקלים בנושא של קיטום רקמות, אם זה וטרינרים שעושים את זה.
דורון ברנר:
הווטרינר יאמר: אני אקטום את האוזניים והזנבות ואני אקבל קנס של 2,000 שקל ואני אשית אותם על הלקוח שלי.
דורון ברנר:
אם זה יהיה 5,000 שקלים, הוא יחשוב פעמיים.
דוד רותם:
גם אז הוא ישית את זה על הלקוח שלו.
דורון ברנר:
זה באמת סכום יותר גבוה.
דורון ברנר:
2,500 זה פשוט משתלם.
אורית שרייבר:
במדרג של הקנסות זה באמת ברף העליון.
אורית שרייבר:
אגיד שהרבה מהעבירות יש בהן אלמנט כלכלי ויתרון כלכלי לעבור את העבירה.
אורית שרייבר:
אז להכריז רק על זה נראה לי לא נכון.
אורית שרייבר:
צריכים לזכור שהתובע תמיד יכול להגיש כתב אישום.
דורון ברנר:
אנחנו יודעים שזה לא ייעשה.
אורית שרייבר:
פעם אחת לא.
אורית שרייבר:
אבל אם זה יקרה כמה פעמים התובע כן יגיש.
נירית ציפורי:
אני מהשירותים הוטרינריים.
נירית ציפורי:
חשוב להבין שאנחנו מדברים על כלבים גזעיים, ששווי של כלב הוא לא פחות מ-6,000 או 7,000 שקלים.
נירית ציפורי:
הוא יגיד: אם יש לי 2,500 שקלים קנס, אז אני מרוויח קצת פחות על הכלב אבל עדיין רווחי לעשות את זה.
נירית ציפורי:
אנחנו צריכים להבין שזאת עבירה שיש רווח בצידה.
נירית ציפורי:
זה עסק, הם מנהלים עסק, זה מכירת גורים, זה הצגת גורים.
נירית ציפורי:
מדובר בפרסים בינלאומיים וזה הרבה מאוד כסף.
נירית ציפורי:
2,500 שקלים זאת לא הרתעה כשגור שווה 6,000-7,000 שקלים.
אורית שרייבר:
הייתי אומרת שזה אותו דבר - - -
איתן כבל:
לא, זה לא אותו דבר.
ג'ריס גנטוס:
אני מהלשכה המשפטית במשרד החקלאות.
ג'ריס גנטוס:
אנחנו מודעים לזה שאנחנו מגדילים את הסכום כאן יחסית לסעיפים האחרים.
ג'ריס גנטוס:
כל הסעיפים האחרים הם תקנות ופה אנחנו מדברים על עבירות על החוק שגם המחוקק ראה לנכון להציב עליהן מאסר של 3 שנים וגם קנס עד 200,000 שקלים.
ג'ריס גנטוס:
לעומת זאת, בתקנות מדובר במאסר של עד 6 חודשים.
ג'ריס גנטוס:
אכן יש חומרת יתר בעבירות שקבועות בחוק יחסית לתקנות.
ג'ריס גנטוס:
הדבר צריך לבוא לידי ביטוי.
ג'ריס גנטוס:
אנחנו מדברים פה על חיתוך.
ג'ריס גנטוס:
לפעמים חותכים עם גומייה וגורמים לנמק.
ג'ריס גנטוס:
אלה דברים שגורמים לכאב.
אורית שרייבר:
כשמדובר בקנס מנהלי, הפקח חייב להטיל את אותו קנס על כל הסיטואציות.
אורית שרייבר:
זאת בדיוק הבעיה.
אורית שרייבר:
יש גם סיטואציות שהכלב לא שווה 6,000 שקל.
אורית שרייבר:
לכן, כשקובעים עבירת קנס - - -
גלי דוידסזון:
במרבית המקרים אלה כלבים יקרים.
אורית שרייבר:
במרבית אבל לא בכולם.
קריאה:
לא חותכים אוזניים לכלבים מעורבים.
אורית שרייבר:
אם מישהו עושה את זה יותר מכמה פעמים, אני די בטוחה שהתובע יחשוב שזה מקרה חריג.
דורון ברנר:
אני אומר לך שתובעים במשטרה לא יחשבו ויחפשו את הדרך הקלה.
אורית שרייבר:
זה לא נכון בגלל זה להטיל קנס מאוד גבוה על כל הסיטואציות.
איתן כבל:
גם כך הנושא הזה פרוץ.
איתן כבל:
הרי כל הרצון שלנו להעביר את זה לעבירות מנהליות זה בגלל שלמשטרה ולבתי המשפט אין יכולת להתמודד עם העניין הזה.
איתן כבל:
אני חושב שבגדול את צודקת, אבל לא במקרה הזה.
איתן כבל:
הייתי יודע להתחבר למה שאת אומרת ברמת העיקרון.
איתן כבל:
דרך אגב, אני בכלל מתכוון להביא הצעת חוק עוד יותר מחמירה.
איתן כבל:
מצליחים גם היום לעקוף את כל הדברים האלה.
איתן כבל:
לא סתם מביאים הצעות ומישהו סתם אומר: על זה 5,000 ועל זה 4,000 שקלים.
איתן כבל:
יש בזה היגיון.
איתן כבל:
גם עורך הדין ממשרד החקלאות ניסה להסביר את ההבדל שמתקיים בין הנושא הזה לדברים האחרים.
איתן כבל:
ברמת העיקרון, מה שאת אומרת הוא נכון אבל לא למקרה הזה.
דוד רותם:
מתי אתה מביא את הצעת החוק שלך?
איתן כבל:
אני אביא אותה, זה לא סותר את מה שקורה עכשיו.
דוד רותם:
אגיד לך למה.
דוד רותם:
אם אתה הולך להביא הצעת חוק שממילא תחמיר את הדברים – אני הייתי קובע פה 3,500 שקלים בשביל לראות איך זה עובד.
דוד רותם:
אני עוד לא רואה שמבצעים את זה.
דוד רותם:
אם אתה רוצה להחמיר ענישה בכלל, אז תחמיר בכל.
דוד רותם:
זה לא סביר שאצל עגלים זה 1,000 שקלים וכשאני עושה את כל העבירות האלה - - -
איתן כבל:
בסוף, האם שווה לעשות את העבירה או לא?
איתן כבל:
בעניין הזה של קטימת אוזניים, שווה להם.
איתן כבל:
הם באים מהניסיון בשטח.
איתן כבל:
בדרך-כלל משרדי הממשלה לא מתלהבים להחמיר ענישה.
דוד רותם:
קנסות מנהליים?
דוד רותם:
זה כסף נקי וחינם למדינה.
יוסי וולפסון:
אני לא חושב שהגיוני שיש תקנות שקובעים עליהם 3,500 שקלים ועבירה על החוק תהיה גם כן 3,500.
יוסי וולפסון:
צריך בכל זאת לעשות מדרגיות.
דורון ברנר:
אנחנו נתקלים בקיטום ללא הרדמה, של אנשים פרטיים שעושים את זה ולאו דווקא וטרינרים.
דורון ברנר:
נתקלים בזה לא מעט.
דוד רותם:
למה מלכתחילה הצעתם 2,000?
ג'ריס גנטוס:
בעקבות ההתנגדות השתכנענו בזה שיש צורך בהחמרה יחסית וגם לאחר שראינו את הנימוקים של העמותות.
ג'ריס גנטוס:
בדיון חוזר השתכנענו בהחלט בחומרת המעשה הזה שצריך להבחין בינו לבין הובלת בהמה, שזה 3,000 שקל לכל בהמה שמובלת מעל למותר.
ג'ריס גנטוס:
זה הרבה יותר חמור.
מיכל גולד:
כשקראתי את הסעיף לא הבנתי שמדובר במשהו רווחי, שזה משביח את ערך הכלב.
מיכל גולד:
אחרי שהסבירו לי את זה, השתכנעתי שבאמת יש פה מקום.
מיכל גולד:
מכיוון שזאת עבירה שמבוצעת על מנת להעלות את שווי הכלב.
אורי מקלב:
מנהג הכפרות הוא מנהג של הרבה שנים והרבה מקיימים אותו ובעיקר בכפרות של תרנגולים.
אורי מקלב:
זה לא סוד שבשנים האחרונות מעוררים ומנסים להפריע בדרכים כאלה ואחרות לקיום המנהג.
אורי מקלב:
אני מציע, מכיוון שאני לא יכול עכשיו לתת את התשובה הנכונה האם זה מאפשר או לא מאפשר.
אורי מקלב:
נקיים את ההצבעה אבל אני גם אבקש רביזיה.
אורי מקלב:
במידה ונמצא שמה שהיה הוא מה שיהיה וזה לא גורם לכך שמישהו יגיד שהמתנה לכפרות זה מתחם ויש פה תקנות שלמות.
אורי מקלב:
כשזה נעשה בעבירה מנהלית היד קלה יותר על ההדק.
אורי מקלב:
במידה ונראה שאין בזה שום שינוי, אנחנו נוריד את הרביזיה.
איתן כבל:
חבר הכנסת מקלב.
איתן כבל:
אתה יודע שיש מידה ראויה של החזקה.
איתן כבל:
בשביל זה לא צריך להזמין וטרינר.
אורי מקלב:
אתה יודע שבתקופות האחרונות ניסו - - -
דוד רותם:
חבר הכנסת מקלב, בעצם תבקש רביזיה רק על תקנות צער בעלי חיים, הגנה על בעלי חיים, החזקה שלא לצרכים חקלאיים?
מיכל גולד:
רציתי להוסיף שניתן לקבוע כרגע סכום קצת יותר נמוך מ-4,000 שקלים.
מיכל גולד:
אם נשמע שיש צורך בהחמרת הענישה, אז נגדיל את הקנס.
איתן כבל:
לקח לך 10 שנים להביא את זה לכאן.
איתן כבל:
את רוצה עוד 10 שנים?
דוד רותם:
איתן, זה כי אני לא הייתי מעורב.
דוד רותם:
אתה ראיתי שכשאני דרשתי - - -
איתן כבל:
מגיע לך את כל התודות.
דוד רותם:
אתם מציעים 4,000 שקל?
אורי מקלב:
3,600 שקלים.
דוד רותם:
אוקיי, 4,000 שקלים.
דוד רותם:
אושר פה אחד.
דוד רותם:
חבר הכנסת מקלב מבקש רביזיה על תקנות צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים) (אחזקה שלא לצרכים חקלאיים).
דוד רותם:
אני אקבע מועד לרביזיה הזאת.
אורי מקלב:
יכול להיות שאמשוך אותה.
איתן כבל:
אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר לך תודה מקרב לך, זה עולה לי בדמים רבים.
איתן כבל:
אני נהיה חולה מזה שאני צריך להגיד לך תודה.
איתן כבל:
אני עושה את זה באהבה.
דורית ואג:
רגע, אישרנו גם את התקנות וגם את הצו?
דוד רותם:
אישרתי גם את הצו וגם את התקנות, את הכול.
דוד רותם:
כולם בעד.
אורי שרייבר:
זה לפי הטבלה, לא לפי הצו שקיבלנו בפקס.
דוד רותם:
שלום, אני פותח את הישיבה.
דוד רותם:
אני מבקש להעלות רביזיה של סעיף 1 בחוק הזה.
זבולון אורלב:
הסבירו לי.
דוד רותם:
הצבעה בעד הרביזיה – 2 נגד –אין הרביזיה נתקבלה.
דוד רותם:
תודה רבה, הרביזיה נתקבלה.
דוד רותם:
כן, רבותיי.
דוד רותם:
מה אתם רוצים?
פרץ סגל:
אנחנו מברכים על הרביזיה.
פרץ סגל:
אנחנו רוצים למחוק את סעיף 6 פסקה (3).
דוד רותם:
הצבעה בעד מחיקת סעיף 6(3) – 2 נגד – אין מחיקת הסעיף אושרה.
דוד רותם:
תודה, אושר פה אחד.
דוד רותם:
נצביע עכשיו על החוק כולו לקריאה שניה ושלישית, עם התיקון.
דוד רותם:
הצבעה בעד החוק – 2 נגד – אין החוק אושר לקריאה שניה וקריאה שלישית.
דוד רותם:
תודה, החוק אושר פה אחד לקריאה שניה ושלישית.