GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר כהנא: זה נכון שזאת החלטה משפטית, אבל קציני החקירות של המשטרה אפילו שאינם משפטנים מקבלים החלטות משפטיות כל יום.
אלעזר כהנא: הם מסווגים על איזה עבירות מדובר, הם מחליטים על מעצרים, הם מחליטים על חיפושים, הם קובעים אם זה פשע או לא, הם מטפלים בהאזנות סתר.
אלעזר כהנא: אי אפשר שכל קציני החקירות יהיו משפטנים.
דוד רותם: לא צריך לתת להם לקבל החלטות משפטיות.
אפרת פינק: זה הדין הבינלאומי.
אפרת פינק: צריך להגיד שהעבירה בסין היא אותה עבירה פה בארץ.
אפרת פינק: איך הוא יכול להגיד את זה?
דוד רותם: אני רוצה שזה יהיה מישהו שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיך אותו.
דוד רותם: אני סומך על היועץ המשפטי לממשלה שידע את מי להסמיך.
אפרת חקאק: האדם הזה עובר דרך משרד המשפטים.
אפרת חקאק: כשמדובר בהעברת אסירים זה כבר הולך דרך הצנרת של משרד המשפטים.
אפרת חקאק: להוסיף שזה יהיה מישהו ממשרד המשפטים שהיועץ המשפטי הסמיך לכך יגרום לכך שזה יעבור בקלות בפרוצדורה, כי כשהם מעבירים את האסיר הם יכולים להוסיף שורה אחת לגבי אם זאת עבירה מקבילה או לא.
דוד רותם: זה לא צריך להיות עובד משרד המשפטים, אלא באישור מי שהסמיך היועץ המשפטי לממשלה.
אסנת כהן: אין לנו התנגדות עקרונית, אבל אנחנו צריכים לקבל את הסכמת היועץ המשפטי.
אפרת חקאק: הנושא הבא בהצעה הממשלתית הוא סעיף 11יא(ב).
אלעזר כהנא: זה תיקון טכני.
אלעזר כהנא: מדובר על השימוש בנתוני זיהוי שניטלו לצורך ניהול בתי סוהר או בתי מעצר.
אלעזר כהנא: יש הפניה לצורך השימוש בהם להוראות 11כ,כא, כב ו-כג .
אלעזר כהנא: סעיף 11כא(ג) מדבר על דגימות ביולוגיות.
אלעזר כהנא: בבתי הסוהר יש רק טביעות אצבע ותצלומים, אין דגימות ביולוגיות, לכן זה לא רלוונטי.
אלעזר כהנא: ההפניה במה שקשור לניהול מאגרים בבתי סוהר לדגימות ביולוגיות היא טעות.
דוד רותם: ד"ר פרוינד, אי אפשר להפיק מטביעות אצבע נתונים ביולוגים?
מיה פרוינד: באופן תיאורטי בהרבה מאמץ אפשר, אבל בפועל, בשגרה עדיף לקחת משהו שהוא יותר פשוט.
דוד רותם: כשרוצים אפשר לעשות מאמץ מיוחד.
מיה פרוינד: לא בטוח שההצלחה מובטחת.
אלעזר כהנא: זה לא כל כך משנה, אי אפשר לנהל מאגרים כאלה.
דוד רותם: בסעיף 11יא (ב) כתוב שהוראות לפי סעיפים 11כ יחולו בשינויים המחויבים גם לגבי אמצעי זיהוי וכן לגבי נתוני זיהוי שהופקו מאמצעי זיהוי כאמור.
אלעזר כהנא: שהופקו וכלולים במאגרים.
אלעזר כהנא: המאגרים לא כוללים נתונים גנטיים.
דוד רותם: כתוב מאגרים של נתוני זיהוי, לא כתוב איזה.
אלעזר כהנא: זה מתייחס ל-11י - טביעות אצבע ותצלום.
אלעזר כהנא: 11יא מתייחס ל-11י.
אלעזר כהנא: הוא מדבר על השימוש בנתונים שניתנו לפי 11י.
אלעזר כהנא: 11י מדבר על טביעות אצבע ותצלומים.
דוד רותם: לכן שאלתי את ד"ר פרוינד אם אפשר להפיק מידע ביולוגי מטביעת אצבע.
דוד רותם: היא אמרה שזה מאמץ גדול, אבל אפשר.
אלעזר כהנא: אסור לנהל מאגר כזה.
דוד רותם: מי אומר שאסור?
דוד רותם: כתוב פה שמותר לך להקים מאגרים של נתוני זיהוי שהופקו מאמצעי זיהוי שניתנו לפי סימן זה.
דוד רותם: אני מטביעת האצבע הפקתי מידע ביולוגי ואני יכול לנהל מאגר.
אשירה זמיר: אי אפשר להפיק לצורך המאגר נתונים ביולוגים מטביעת אצבע, בוודאי לא באמצעים שעומדים לרשותנו היום ולא בדרך שמנוהל מאגר הדי.
אשירה זמיר: אן.
אשירה זמיר: איי.
דוד רותם: אני צריך לסמוך על כך שלא תקבלו תקציב לשכלל את המעבדה.
אלעזר כהנא: אנחנו לא עומדים על התיקון הזה.
אלעזר כהנא: אם זה בעייתי אנחנו מוכנים לוותר על התיקון הזה.
אלעזר כהנא: זה בעינינו משהו טכני.
אלעזר כהנא: אפשר להשאיר את הסעיף כמו שהוא היום.
דוד רותם: נשים על זה סימן שאלה.
אפרת חקאק: התיקון הבא הוא הסעיף של מאגר הנעדרים.
אפרת חקאק: אנחנו נשאיר את זה לדיון הבא.
דוד רותם: מה הנתונים שיש לכם היום?
מיה פרוינד: במכון לרפואה משפטית יש היום דגימות של כ-330 אלמונים, פלוס 100 דגימות של אלמונים שנמצאו בבתיהם אבל מבחינה מדעית לא זוהו.
מיה פרוינד: ישנם כ-500 נעדרים במדינת ישראל שיש אפשרות שהם כלולים בתוך אותם אלמונים.
דוד רותם: איפה נמצא המידע על אותם נעדרים?
מיה פרוינד: במשטרת ישראל.
אלעזר כהנא: או בידי המשפחות.
אלעזר כהנא: אם אנחנו רוצים מידע כזה אנחנו צריכים ללכת למשפחה ולבקש אם היא מוכנה לתת דגימה של המשפחה.
אלעזר כהנא: אין לנו בצורה מסודרת ניהול של הדבר הזה.
אלעזר כהנא: בתקופה האחרונה מנסים לנהל..
דוד רותם: יש מאגר במכון לרפואה משפטית?
מיה פרוינד: זה לא מאגר, זה דגימות.
מיה פרוינד: אין פרופילים.
מיה פרוינד: יש דגימות שלא פוענחו.
מיה פרוינד: חלקם זה עצם שלא בטוח שאפשר לפענח.
דוד רותם: כמה שנים הדגימות האלו נמצאות אצלכם?
מיה פרוינד: מ-1999.
מיה פרוינד: הגופות של האלמונים קבורות.
מיה פרוינד: לנו יש רק דגימה לצורך בדיקה גנטית.
אשירה זמיר: במסגרת המבצע הגדול שקיים היום באגף חקירות לזיהוי הגופות של האלמונים וכדי למצוא את הנעדרים מביניהם התחילו לקחת דגימות מבני המשפחות של הנעדרים.
אשירה זמיר: זה נעשה באופן מסודר, עם טפסים מיוחדים.
אשירה זמיר: כל דגימות בני המשפחה מגיעות למעבדה שלי ואנחנו מפיקים את הפרופילים מהן, מעבירים אותן כבסיס נתונים למכון על מנת שיוכלו להשוות את הדגימות מהגופות עצמן.
אשירה זמיר: אפשר לשייך דגימה מגופה לבני המשפחה שלה על מנת לקבל זיהוי.
אשירה זמיר: היום זאת הדרך שזה נעשה.
אשירה זמיר: עוד לא הסתיימה דגימת בני המשפחה.
אשירה זמיר: אנחנו מקווים שזה יסתיים במהלך השנה הזאת, אולי בתחילת שנה הבאה.
אשירה זמיר: יש משפחות שלא מוכנות לתת דגימה.
אשירה זמיר: הרוב מוכנות.
אפרת פינק: איך זה נעשה אם אתם לא מנהלים היום מאגר?
אפרת פינק: המשפחה נותנת דגימה ואז בודקים מול דגימה ספציפית?
אשירה זמיר: המשפחות נותנות דגימות, אנחנו מפיקים מהם פרופילי די.
אשירה זמיר: איי ומעבירים את הנתונים האלה למעבדה במכון.
אשירה זמיר: הם אמורים לראות אם אפשר להצליב בין דגימה מגופה לדגימות של בני משפחה מסוימים.
אפרת פינק: בודקים מול רשימה?
אשירה זמיר: היום הכל פתוח.
דוד רותם: הם מקבלים ממעבדת הדי.
דוד רותם: אן.
דוד רותם: איי את הנתונים ובודקים את זה מול הגופות.
אשירה זמיר: היא אומרת שאין להם פרופילים.
מיה פרוינד: מכיוון שהצטברו במשך השנים כל כך הרבה דגימות לא מפוענחות, אז עכשיו, כשהפרויקט הזה התחיל, אנחנו מתחילים לפענח את אותם פרופילים מכל הרקמות האלו.
מיה פרוינד: התהליך התחיל החודש.
מיה פרוינד: ברגע שיהיה לנו אוסף של פרופילים של האלמונים אנחנו נשווה אותו לאוסף שנקבל ממעבדת המאגר של בני המשפחה.
מיה פרוינד: אנחנו מקווים שההצלבות האלו יציפו זיהויים.
אפרת חקאק: עד היום הייתם עושים את ההשוואה מול דגימה אחת?
מיה פרוינד: פרטני.
מיה פרוינד: יש עצם של אלמוני, אומרים שמשפחה ספציפית יכולה להיות המקור ואנחנו עושים את ההשוואה אחד לאחד.
מיה פרוינד: פה אנחנו מדברים על רבים מול רבים.
אשירה זמיר: זה בדיוק מה שעשינו באסון הכרמל.
אשירה זמיר: באסון הכרמל היו צריכים לזהות 22 גופות בעזרת די.
אשירה זמיר: לא היה ניתן לזהות אותם בעזרת שיניים או טביעות אצבע.
אשירה זמיר: המכון עשה את הדגימות של הגופות.
אשירה זמיר: נעשו גם דגימות מחלקי גופות.
אשירה זמיר: במאגר הדי.
אשירה זמיר: איי קיבלנו את הדגימות של בני המשפחה, הפקנו את הפרופילים והזיהוי נעשה במכון.
אפרת פינק: למה צריך מאגר במקרה הזה?
אפרת פינק: זה אחד מול הקבוצה.
אלעזר כהנא: במקרה של 22 זה אחד לאחד, אבל כשיש אסון יותר משמעותי.
אשירה זמיר: באסון הכרמל זה לא היה אחד מול אחד.
אשירה זמיר: היו הרבה מאוד חלקי גופות שהיה צריך לחבר ולדעת שהם כולם שייכים לאותה גופה.
אשירה זמיר: התקבלו כ-150 דגימות מבני המשפחות.
אשירה זמיר: אי אפשר לעשות את זה אחד לאחד כשיש כזאת כמות.
דוד רותם: יש נעדרים שיכול להיות שהם קבורים באיזה שהוא מקום ויש דגימה במכון.
דוד רותם: ברגע שיש דגימות שלהם במאגר אפשר לקחת את בני המשפחה, להפיק פרופיל ולהשוות אל מול כל הנעדרים.
אשירה זמיר: זה הבסיס שאנחנו חושבים עליו לגבי אסון המוני.
אפרת חקאק: כמה עולה כל התהליך הזה?
מיה פרוינד: אנחנו הגדרנו את זה ב-4 מיליון שקל, כאשר זה מתחלק בין המשרד לביטחון פנים למשרד הבריאות.
אפרת חקאק: מה כלול ב-4 מיליון שקל?
מיה פרוינד: הקביעה של הפרופילים של כל חלקי הגופות, כולל העצמות, ואת כל בני המשפחה של הנעדרים.
אפרת חקאק: כמה עולה לעשות השוואה אחת?
מיה פרוינד: קשה להגיד.
מיה פרוינד: אין לי את הנתונים המדויקים.
מיה פרוינד: תלוי אם מדובר בעצם, בדגימת רקמה במצב שימור נמוך.
אפרת חקאק: התיקון הבא הוא 11יג (ב) (1).
אפרת חקאק: זה תיקון טכני.
אפרת חקאק: במקום מי שהורשע בעבירה יבוא מי מורשע.
אפרת חקאק: התיקון הבא בהצעה הממשלתית הוא הוספת סעיף קטן (4) באותו סעיף.
אפרת חקאק: על זה נדבר כשנדבר על הנעדרים.
אפרת חקאק: התיקון הבא הוא 11יג (ג).
אפרת חקאק: הסעיף מדבר על מה רשאית המשטרה לכלול במאגר.
אפרת חקאק: המשטרה מבקשת להוסיף נתוני זיהוי שהתקבלו ממדינה אחרת.
אפרת חקאק: פה הצעתי תוספת לסעיף כך שבמקום מידי גוף מחו"ל יהיה ברור שזה גוף משטרתי או גוף המקביל לו.
אפרת חקאק: צריך לזכור שההכללה במאגר זה לצורך המטרות המנויות בסעיף 11טז (א).
אפרת פינק: אנחנו הצענו להכפיף את זה לאותם תנאים שחלים לגבי עצם האגירה בישראל.
אפרת פינק: לגבי אדם שהורשע באיזו שהיא עבירה פעוטה בחו"ל אי אפשר יהיה לכלול את הנתונים שלו כמו שאי אפשר לעשות זאת בישראל.
אפרת פינק: אנחנו רוצים שאותם תנאים שחלים על אנשים בישראל יחולו גם לגבי אנשים שהנתונים שלהם מגיעים מחו"ל.
אפרת פינק: זה לא ברור לפי התיקון המוצע.
אלעזר כהנא: את מדברת על סוג העבירות בעבירות הדי.
אלעזר כהנא: איי.
אלעזר כהנא: אין לנו התנגדות להערה הזאת.
אפרת חקאק: אנחנו נוסיף שזה יהיה באותם תנאים.
אפרת חקאק: אולי שהמשטרה תסביר מה הצורך בסעיף קטן (3).
אלעזר כהנא: לפי חוות הדעת של היועמ"ש של איו"ש, החוק מאפשר הכללה במאגר ונטילה של מי שהורשע בעבירה.
אלעזר כהנא: מדובר בעוון או פשע לפי החוק הישראלי.
אלעזר כהנא: מי שנחקר או נדון לפי הדין באיו"ש זאת לא עבירה ישראלית.
דוד רותם: איפה הוא הורשע באיו"ש?
אלעזר כהנא: הוא נדון בבית משפט באיו"ש לפי בית משפט צבאי באזור, לא לפי הדין הישראלי.
אלעזר כהנא: ממילא הוא לא הורשע ולא נחקר בעבירות שהן עבירות עוון או פשע לפי החוק הישראלי.
אלעזר כהנא: אי אפשר ליטול ממנו דגימות, אי אפשר להכליל במאגר, אי אפשר להשוות למאגר וכו'.
אלעזר כהנא: יש את החלק שבו צריך להסמיך את עצם ביצוע הנטילה לצורך המאגר.
אלעזר כהנא: נטילה כחיפוש בגוף הם כבר היום יכולים לעשות באיו"ש.
דוד רותם: איזה דין?
אלעזר כהנא: לפי חוקי החיפוש באיו"ש.
אלעזר כהנא: אני לא בקי.
דוד רותם: תביאו את הדין, אני רוצה לראות אותו.
אלעזר כהנא: הדין באיו"ש מאפשר חיפושים.
אלעזר כהנא: חיפוש בגוף נעשה שם לצורך חקירת עבירה.
אלעזר כהנא: אם יש חשד שעל גופו של אדם יש נתונים שיכולים לקשור אותו לעבירה, אז אפשר לחפש בגופו בישראל.
אלעזר כהנא: לפי החוק היום אפשר בישראל ליטול הכללה במאגר גם אם אין קשר ישיר לאותה עבירה.
אלעזר כהנא: הכללה לצורך הנטילה ולצורך המאגר לא קיים באיו"ש.
אלעזר כהנא: את מה שניטל במסגרת חיפוש אי אפשר להכליל במאגרים שלנו כיוון שזה לא ניטל לפי הדין הישראלי.
אלעזר כהנא: אנחנו מבקשים שכל אותן דגימות שניטלו באיו"ש במסגרת חקירת עבירות אפשר יהיה להכליל במאגר שלנו.
דוד רותם: תביאו לי קודם כל את הדין באיו"ש.
אלעזר כהנא: היום השאלה אם לחקור אדם לפי הדין באיו"ש או לפי הדין הישראלי זאת החלטה של מדיניות.
דוד רותם: אי אפשר לחקור אותם לפי הדין באיו"ש?
אלעזר כהנא: את הישראלי.
אלעזר כהנא: מה לגבי הפלסטינים?
אלעזר כהנא: את הישראלים חוקרים לפי הדין הישראלי.
אלעזר כהנא: פלסטינים אני יכול לחקור לפי הדין באיו"ש, לפי הדין הישראלי.
דוד רותם: איפה הוא עבר את העבירה?
אלעזר כהנא: באיו"ש.
דוד רותם: איך אתה יכול לדון אותו לפי הדין הישראלי?
אלעזר כהנא: באופן עקרוני הוא עבר עבירה שאפשר להעמיד עליה לדין בישראל ואפשר בגינה ליטול דגימות.
אלעזר כהנא: אני לא עושה את זה.
דוד רותם: אם הוא לא עבר את העבירה בישראל אלא באיו"ש אתה לא יכול להעמיד אותו לדין בישראל.
אלעזר כהנא: אם הוא עבר עבירה כלפי ישראלי?
דוד רותם: אזרח ישראלי רואים אותו כאילו עבר את העבירה בישראל.
גלי בן-אור: ברוואן ברגותי הועמד לדין בבית משפט מחוזי בתל-אביב.
ד': כל אדם שעבר עבירה מחוץ למדינה שפגעה בישראל.
ד': .
דוד רותם: תראו לי כמה מקרים כאלה.
אלעזר כהנא: לא עושים את זה כי מדובר במדיניות.
גלי בן-אור: זאת החלטה של גורמי התביעה.
ד': הדין באיו"ש לא כולל את סמכות הנטילה.
ד': הכוונה שזה יכלול.
אלעזר כהנא: רק למסגרת חיפוש, לא לצורך המאגר.
ד': שטחי המועצה הפלסטינית לא כלולים בהגדרה של אזור.
ד': לצורך החוק הזה צריך לכתוב יהודה ושומרון, לא לאמץ את ההגדרה בחוק הארכת תוקפם של תקנות שעת חירום ביהודה ושומרון (שיפוט).
ד': יוצא שאדם שעבר עבירה ביהודה ושומרון, בשטח של הרשות הפלסטינית לא ניתן יהיה.
אלעזר כהנא: הוא בכל מקרה נחקר לפי הדין החל באזור.
דוד רותם: אל תפליגו למחוזות רחוקים מידי.
דוד רותם: את האדם שעבר עבירה בשטחי הרשות הפלסטינים, מה שנקרא שטח A, אתה לא יכול לחקור או לדון לפי צווים של המושל הצבאי.
דוד רותם: בעקבות ההתנתקות יש תיקון לצו של מפקד האזור שהוציא את השטחים שמהם ישראל ברחה.
ד': לא בעבירות ביטחון כנגד מדינת ישראל.
דוד רותם: תביא לי את החוק שחל שם.
ד': יש סמכויות אחרות.
דוד רותם: צפון השומרון לא קשור להסכם הביניים.
ד': אם אנחנו מאמצים את ההגדרה שבחוק.
דוד רותם: אתה צריך להגדיר לי מה זה יהודה ושומרון.
אלעזר כהנא: לא בטוח, כיוון שבכל מקרה הוא נחקר לפי הדין באיו"ש.
אלעזר כהנא: אנחנו נצטרך להביא את הדין באיו"ש ואת ההגדרות לישיבה הבאה.
דוד רותם: אם אתה רוצה את יהודה ושומרון, אז ההגדרה הגיאוגרפית של יהודה ושומרון זה עד הירדן.
דוד רותם: אתה יכול להגדיר כמו שהגדרת את זה בתקנות עזרה וסיוע משפטי.
אפרת חקאק: מה אתם מתכוונים כשאתם אומרים נתוני זיהוי שניתנו מכוח הדין?
אפרת חקאק: אין שם היום דין.
אלעזר כהנא: יש דין חיפוש.
דוד רותם: אתם יכולים מחר בבוקר להחתים את מפקד האזור על צו חדש.
גלי בן-אור: המטרה היא לאפשר את הנטילה.
דוד רותם: מתי הם התחילו לעבוד?
אלעזר כהנא: רק לאחרונה.
אלעזר כהנא: החיפוש חל גם עכשיו.
דוד רותם: האם אתה יכול לקחת שם די.
דוד רותם: איי?
אלעזר כהנא: אני חושב שדי.
אלעזר כהנא: איי אני לא יכול לקחת.
דוד רותם: תביאו לי את צווי מפקד האזור.
אפרת חקאק: התיקון הבא הוא תיקון לסעיף 11יד(א).
אפרת חקאק: פה מדובר על השוואה בין מקרי זיהוי שהמשטרה קיבלה למאגר הפלילי.
אפרת חקאק: ההצעה הממשלתית ביקשה להוסיף שאם המשטרה קיבלה אמצעי זיהוי כדין בלי שהוגבל השימוש בהם אפשר יהיה להשוות אותם למאגר הפלילי.
אפרת חקאק: לדעתי יש למנות את המקרים שבהם אנחנו רוצים לאפשר את ההשוואה הזאת.
אפרת חקאק: אם זה כבר בדין, אז אנחנו יכולים למפות את הסצנריו ולכתוב אותם במפורש.
אפרת חקאק: לכתוב שקיבלתם אותם כדין זה רחב מידי.
אפרת חקאק: אני הצעתי סעיף 1.
אפרת חקאק: אני מבינה שיש עוד מקרה שהמשטרה רוצה להכניס לסעיף.
אלעזר כהנא: בהצעת החוק המקורית ב-2005 זה הופיע בצורה של כל מה שהתקבל לפי כל דין לצורך השוואה חד פעמית.
אלעזר כהנא: בכנסת אמרו שזה רחב, שנגדיר על מה מדובר.
אלעזר כהנא: קבעו אז כל מה שניטל לפי חוק החיפוש בגוף.
אלעזר כהנא: כל השנים האלו אנחנו בבעיה מול כל הנושא של חו"ל , מול כל הנושא של נעדרים ואלמונים, מול פלסטינים.
דוד רותם: בסעיף 11טז (א)(3) כתוב לצורך אימות ובירור זהותם של אדם או של גופה שזהותם אינה ידועה או מוטלת בספק, ולצורך איתור נעדרים.
אלעזר כהנא: זה לא השוואה מול המאגר, זה אחד מול אחד.
אלעזר כהנא: קיבלתי דגימה של בחור שנהרג בניו-זילנד.
אלעזר כהנא: אם יש לי אותו במאגר אני אשלוף את הדגימה שלו ואשווה אחד מול אחד .
אלעזר כהנא: זו לא השואה מול כלל המאגר, כיוון שסעיף 11יד שמדבר על השוואה חד-פעמית מול כלל המאגר אומר רק מה שניטל לפי חוק זה.
אלעזר כהנא: הדגימה של הבחור מניו-זילנד לא הגיעה לפי חוק זה, אלא ניטלה שם לפי משהו אחר והגיעה אלינו.
אלעזר כהנא: השימוש במאגר לצורך זיהוי נעדרים ואלמונים הוא רק אחד מול אחד.
לילה מרגלית: סעיף 11יד קובע מקרים שכן אפשר כדי לקבוע קשר אפשרי כשניתן בהסכמה על ידי אדם.
אלעזר כהנא: אני מסכים, אבל רק אם זה ניטל לפי חוק זה.
אלעזר כהנא: זה הכלל בסעיף 11יד(א).
אלעזר כהנא: מכיוון שבזמנו לא חשבו על האפשרויות האלו נתקלנו בבעיה.
אלעזר כהנא: אני אתן דוגמאות למקרים שאליהם אנחנו מתייחסים.
אלעזר כהנא: אדם רוצה לקבל היתר עבודה בישראל.
אלעזר כהנא: הוא מבקש אשרה.
אלעזר כהנא: איזה בדיקות אנחנו עושים?
אלעזר כהנא: בהנחה שאנחנו עושים בדיקות מול המאגר הפלילי אני לא בטוח שיש עליו משהו.
אלעזר כהנא: יכול להיות שהוא היה בישראל ויש טביעת אצבע שלו בזירת העבירה.
אלעזר כהנא: אנחנו לא בודקים את זה.
אפרת חקאק: מכוח מה אתם רוצים לקחת ממנו.
אלעזר כהנא: מכוח חוק הכניסה לישראל.
אלעזר כהנא: לוקחים היום מכולם.
אלעזר כהנא: פלסטינים שנכנסים לישראל נותנים דגימה למאגר בזל, זרים שנכנסים נותנים דגימה למאגר מעוז.
אלעזר כהנא: אין חקיקה שמסמיכה את זה.
אלעזר כהנא: יש את חוק הכניסה לישראל.
אלעזר כהנא: מדובר בטביעת אצבע ובתמונה.
אלעזר כהנא: זאת סריקה שטחית.
אלעזר כהנא: זו לא סריקה ביומטרית.
אלעזר כהנא: אלו דגימות שבהחלט יכול להיות שבמקרים מסוימים אני אצטרך לעשות בדיקה מול המאגר לפני שאדם מקבל אישור להיכנס לישראל.
אלעזר כהנא: אני לא אוכל לעשות זאת, כיוון שזאת לא דגימה שנתקבלה לפי חוק זה אלא לפי חוק אחר.
אלעזר כהנא: המשטרה קיבלה את הדגימה כדין, מחזיקה אותה, אבל היא לא יכולה לעשות בה שום שימוש מול המאגר.
אפרת חקאק: עדיין כל מקרה זאת שאלה נפרדת שהוועדה צריכה לתת את הדעת עליה.
אלעזר כהנא: המשטרה קיבלה את הדגימה כדין ללא מגבלה.
אלעזר כהנא: בהרבה מקרים היא מקבלת את זה עם מגבלה.
אלעזר כהנא: כשאני נוטל בהסכמה מאנשים אני מחתים אותם שאני לא אעשה שימוש מול המאגר הפלילי.
אלעזר כהנא: הדבר השני זה שזה לצורך המטרות של 11טז(א).
אלעזר כהנא: זה לא משהו כללי.
אלעזר כהנא: אני עושה את זה למטרה של חקירת עבירה.
אלעזר כהנא: זאת התכלית.
אלעזר כהנא: יש פה כמה מגבלות שבין כה חלות על הסיטואציה.
דוד רותם: מדוע אתה לוקח דגימה מעובד זר שרוצה להיכנס לישראל?
אלעזר כהנא: לצורך מניעת עבירות.
אלעזר כהנא: אולי הוא מעורב בעבירה, אולי הוא נמצא אצלי במאגר.
דוד רותם: זה כבר דמיון רחוק.
אלעזר כהנא: בהרבה מדינות בעולם לוקחים ממך טביעת אצבע לפני שאתה נכנס אליהן.
אלעזר כהנא: זה לא משהו מופרך.
דוד רותם: רק במדינה אחת.
דוד רותם: למרות שבאותה מדינה לוקחים טביעות אצבע ומאגר ביומטרי של העין, החבר'ה עומדים ברח' הירקון בתור כדי לקבל ויזות.
דוד רותם: זה לא ביטל את התור.
אלעזר כהנא: זה לא יבטל את התור להיכנס לישראל אם אני אגיד לו שבשביל להיכנס לישראל אני צריך לבדוק שהוא לא מופיע אצלי בזירת עבירה.
דוד רותם: לכן אין לך מאגר ביומטרי.
אלעזר כהנא: מאגר כללי ארצי.
אלעזר כהנא: המאגר הארצי לא קשור אלינו, הוא מופרד.
אלעזר כהנא: זה חוק אחר.
לילה מרגלית: הבעיה עם הנוסח הזה שהוא מאפשר את כל הדברים האלה בלי לקיים דיון לגבי כל מקרה ומקרה.
לילה מרגלית: נניח שאני נמצאת בתחנת משטרה, שותה מקולה ורוצים לקחת את זה ולהשוות את זה למאגר.
אלעזר כהנא: לצורך מה?
אלעזר כהנא: מותר לי לתפוס חפצים לצורך חקירת עבירות.
דוד רותם: את מדברת על אזרח סתם?
דוד רותם: זה לא כדין.
לילה מרגלית: זה לא כדין אם זרקתי את זה לפח והם הוציאו את זה?
דוד רותם: הם לא קיבלו את זה כדין.
דוד רותם: את זרקת את זה לפח.
אלעזר כהנא: אם זאת זירת עבירה ואת חשודה זה קשור.
אלעזר כהנא: גם היום מותר לי לעשות את זה.
אלעזר כהנא: אם זה לא קשור לשום עבירה אין לי את סמכות החיפוש, את סמכות התפיסה ואת סמכות השוואה.
לילה מרגלית: אתה צריך סמכות חיפוש כדי להוציא דברים מפח הזבל של המשטרה?
אלעזר כהנא: בוודאי שלא.
לילה מרגלית: כשאני הולכת לחקירה במשטרה אין סמכות ליטול ממני דגימה ולעשות השוואה.
אלעזר כהנא: החפץ הזה קשור לאיזו שהיא עבירה?
אלעזר כהנא: את קשורה לאיזו שהיא עבירה שאני רוצה לחקור אותה?
אלעזר כהנא: אם כן, אז זה חפץ שקשור לעבירה וגם היום מותר לי.
אלעזר כהנא: אם הגעת לתחנה, אני חושד בך לאיזו שהיא עבירה ואני רוצה לבדוק את הקשר שלך לעבירה, אז החפץ קשור לעבירה.
לילה מרגלית: רק אם בזירה הייתה דגימה ביולוגית.
אלעזר כהנא: לא כתוב בחוק זירה.
אלעזר כהנא: כתוב שניטלו ממקום, מחפץ או מגופה שקשורים לעבירה הנחקרת.
לילה מרגלית: אם נחקרת עבירה שבקשר אליה יש צורך בלקיחת דגימות ביולוגיות כי נמצאו בזירה דגימות ביולוגיות.
אלעזר כהנא: המילה "זירה" לא כתובה בחוק.
לילה מרגלית: זה צריך להיות רלוונטי לחקירה.
אלעזר כהנא: ודאי שזה רלוונטי לחקירה.
לילה מרגלית: אם אני חשודה במרמה בכספים ואין שום קשר לדגימה זה לא רלוונטי.
אלעזר כהנא: אין לי סמכות לבדוק מול המאגר.
לילה מרגלית: אין לך סמכות ליטול.
לילה מרגלית: אם את כל מה שהמשטרה קיבלה מבלי להפר את החוק היא יכולה להשוות למאגר..
אלעזר כהנא: רק אם זה לצורך חקירת עבירה.
לילה מרגלית: זה פותח פתח..
גלי בן-אור: היא קיבלה בהתאם להוראות דין.
גלי בן-אור: זאת לא הסיטואציה שעליה את מדברת.
גלי בן-אור: קיבלה כדין זה בהתאם להוראות דין.
דוד רותם: כדין זה לא פרי העץ המורעל.
לילה מרגלית: צריך להגדיר מה הן הסיטואציות שבהן המשטרה רוצה לערוך השוואות כאלו.
לילה מרגלית: אותן צריך לקבוע בחוק.
לילה מרגלית: זה לא דבר שאפשר להשאיר לשיקול דעת.
אלעזר כהנא: הסיטואציות הן ב-11טז(א).
אלעזר כהנא: התכליות.
דוד רותם: אנחנו נבדוק את זה.
אלעזר כהנא: יש את הדגימות שניטלו בחו"ל.
דוד רותם: אני רוצה לדעת מה אתם עושים במקרים לפי סעיף יד(א)(1).
אלעזר כהנא: היום אנחנו לא עושים כלום.
אלעזר כהנא: מגיעות הרבה דגימות מחו"ל.
אלעזר כהנא: מודיעים לנו שפלוני הורשע בעבירות חמורות ביותר, נמצא כעת בישראל ושנשים אותו במאגר.
אלעזר כהנא: אסור לנו לעשות את זה כיוון שזה לא נתקבל לפי חוק זה.
אלעזר כהנא: זאת אחת הסיטואציות שאמרה היועצת המשפטית שצריך להסדיר בצורה קונקרטית.
דוד רותם: אתם רוצים לעשות השוואה חד פעמית עם כל המאגר?
אלעזר כהנא: יכול להיות מצב שבאות כל מיני בקשות מחו"ל כדי שנשווה, כדי שנראה אם הוא מופיע אצלנו באיזו שהיא זירה, כדי שנראה אם הוא חשוד.
סיגל כספי: כשהחוק הזה נחקק כל מה שהוא דיבר עליו זה קבלה או מסירה לחו"ל באמצעות חוק העזרה המשפטית.
סיגל כספי: אנחנו באנו ב-2007 ונתנו כל מיני דוגמאות לכך שחוק העזרה המשפטית הוא לא דרך המלך בכל מה שקשור לשיתוף פעולה בין מדינות.
סיגל כספי: יש חוקים אחרים, יש התנהלות אחרת.
סיגל כספי: מדינת ישראל חברה באינטרפול.
סיגל כספי: יש לנו חוקי הסגרה.
סיגל כספי: אלה כל מיני דברים שחוק העזרה המשפטית לא נוגע בהם.
סיגל כספי: כשאנחנו מתבקשים חדשות לבקרים, במיוחד לגבי די.
סיגל כספי: אן.
סיגל כספי: איי, להשוות ולהכליל אנחנו לא יכולים לעשות את זה.
סיגל כספי: החוק היום לא מאפשר לי לעשות את זה.
סיגל כספי: הבסיס לשיתוף פעולה בינלאומי הוא בסיס של הדדיות.
סיגל כספי: אנחנו מבקשים ממדינות מסוימות לעשות דברים.
דוד רותם: בסעיף 11יד כתוב: "ובלבד שההשוואה כאמור של נתוני זיהוי שלא מתקיימים לגביהם התנאים להכללה במאגר תהיה השוואה חד פעמית".
אלעזר כהנא: ברישה כתוב: "אמצעים שניטלו לפי חוק זה".
אלעזר כהנא: אם זה התקבל מחו"ל זה לא ניטל לפי חוק זה.
אפרת פינק: צריך לכתוב שניטלו או התקבלו לפי חוק זה.
אלעזר כהנא: זה לא התקבל לפי חוק זה.
אפרת פינק: יש לך סעיפים שיסדירו את הקבלה לפי החוק.
אלעזר כהנא: אם זה ייכלל אין לי בעיה.
אלעזר כהנא: אנחנו מבקשים שבמצבים שאנחנו מקבלים דגימות מחו"ל ומתבקשים להשוות נוכל לעשות את זה.
אלעזר כהנא: השוואה חד פעמית.
דוד רותם: מה זו השוואה חד-פעמית?
אלעזר כהנא: זה להשוות אותו מול המאגר אם הוא מופיע בזירת עבירה או אם הוא הופיע אי פעם כחשוד.
דוד רותם: ואז קיבלת תוצאה שהאיש מופיע.
אלעזר כהנא: אני משיב להם.
אלעזר כהנא: אני לא חייב להשיב להם.
דוד רותם: אצלך לא יהיה שום רישום אם עשו משהו עם האיש הזה שנעצר בחו"ל, שחשוד על משהו אחר ובשם אחר?
אלעזר כהנא: יהיה רישום כמו שקיים הרישום של כל דגימה או כל השוואה שאנחנו עושים היום.
אלעזר כהנא: השוואה זה עניין יום יומי של דגימות מכל סוג שהוא.
דוד רותם: זה לא חד פעמי.
אלעזר כהנא: הוא לא מוכלל.
דוד רותם: אתה לא מכליל, אתה רק שומר אותו ברישום אחר.
אלעזר כהנא: אני לא שומר אותו במאגר.
דוד רותם: האיש מופיע אצלך במאגר.
אלעזר כהנא: ואם הוא לא מופיע?
דוד רותם: אני רוצה לדבר על מצב שהאדם מופיע אצלך במאגר.
דוד רותם: אצלך במאגר הא מופיע כראובן בן-שמעון, כאשר בחו"ל הוא מופיע כסטיב אוסטין.
אלעזר כהנא: נרשום אותו במערכות המודיעין, במערכות החקירות.
אלעזר כהנא: זה יטופל.
אלעזר כהנא: זה מידע שצריך לטפל בו.
סיגל כספי: ההשוואה במאגר היא חד פעמית.
אשירה זמיר: אם בעוד שבוע נכנסים לי הרבה מקרי אונס.
אשירה זמיר: מה, אני אעשה עוד פעם השוואה כדי למצוא אותו?
אשירה זמיר: חד פעמי זה חד פעמי.
אשירה זמיר: אני חושבת שכן צריך לדבר על הכללה.
אלעזר כהנא: אנחנו מדברים על מצב שאסור להכליל ומותר להשוות.
סיגל כספי: ברוב המקרים אומרים לך להכליל ולהשאיר את זה למקרה שיבוא.
אפרת חקאק: נחזור לשאלה של כדין ואם להציע עוד דוגמאות בדיון הבא.
אפרת חקאק: התיקון הבא מתייחס לסעיף 11טז.
אפרת חקאק: הוא מדבר על שימוש באמצעי זיהוי לצורך מחקר.
אפרת חקאק: ממה שהבנתי מהפרוטוקולים של הדיונים הקודמים זאת הייתה טעות.
אפרת חקאק: הוועדה המסדרת הייתה אמורה לאשר מחקר לגבי די.
אפרת חקאק: איי.
אפרת חקאק: כשכתבו את הסעיף זה קצת התבלבל.
אפרת חקאק: אנחנו מסדירים את העניין כך שלצורך מחקר בטביעות אצבע ותצלומים המשטרה תוכל לאשר את המחקר, כשלעניין דגימות ביולוגיות האישור יהיה על ידי הוועדה המאשרת.
אפרת פינק: ההיגיון אומר שאם מבצעים מחקרים במאגרים רגישים צריך מישהו שיפקח על המחקר הזה.
אפרת פינק: אני לא יודעת מי הגורם המתאים.
אפרת פינק: לעניין הגנטי קבעו ועדה חיצונית שכוללת אנשי ציבור, אנשי אקדמיה וכו'.
אפרת פינק: גם המשטרה חברה שם.
אפרת פינק: נראה לי שגם לעניין טביעות אצבע וגם לעניין תצלומים צריך גורם נוסף שיאשר מחקרים מהסוג הזה.
אפרת פינק: אולי מי שמבין בזה יכול להציע מי זה יכול להיות.
דוד רותם: לא מעבירים פרטים מזהים.
אפרת פינק: עדיין נראה מתאים שיהיה מישהו מתחום האקדמיה או איזה שהוא גורם שיפקח.
אפרת פינק: מחקרים ביולוגיים ורפואיים עוברים ועדות שמאשרות, לא אותו אדם עצמו מאשר לגבי עצמו.
אפרת פינק: זה נראה מתאים שגם כאן.
אפרת פינק: .
דוד רותם: כי זה מחקר מדעי?
אפרת פינק: יש בזה אלמנטים שעשויים לכלול זיהוי קבוצות אוכלוסין וכל מיני דברים שיש בהם מידע רגיש.
דוד רותם: איזה מידע רגיש כשאני מעביר טביעות אצבע לא מזוהות?
אפרת פינק: אפשר להגיד את אותו הדבר לגבי המידע הגנטי.
אלעזר כהנא: מחקר במידע גנטי יכול להיות מאוד בעייתי.
אלעזר כהנא: אפשר לקחת את אותם אתרים שהמשטרה משתמשת בהם ולזהות אם האדם ממוצא כזה או אחר.
אלעזר כהנא: זה מאוד רגיש.
אלעזר כהנא: בשביל זה צריך ועדה.
דוד רותם: במידע גנטי אפשר לשאול את הציבור מי מוכן להשתתף במחקר ואז לזהות שיש קרובי משפחה שלי.
דוד רותם: בטביעות אצבע זה לא עוזר.
דוד רותם: גם לא בצילומים.
אפרת פינק: בצילומים אני לא יודעת.
אפרת פינק: האמצעים משתכללים.
אפרת פינק: נראה מתאים שיהיה מישהו שיפקח על הדבר הזה.
אפרת פינק: אני עוד לא יודעת איך הדברים ישתכללו ואיזה מידע יהיה בתוך טביעות אצבע.
דוד רותם: את רוצה שיפקחו על המחקר?
דוד רותם: על כך שזה מחקר רציני?
אפרת פינק: על כך שזה מחקר נדרש, שהוא לא פוגע בפרטיות.
דוד רותם: איך הוא יכול לפגוע בפרטיות כשאני לא מעביר מידע?
אפרת פינק: אני לא יודעת איזה מידע אפשר להוציא מתוך הדברים האלה.
דוד רותם: אני לא דורש תנאים שאני לא יודע אותם.
דוד רותם: לפי אותו היגיון את יכולה לומר להפסיק לתת את המאגר למשטרה ולעשות את זה באוניברסיטה כך שיעמוד שם איזה פרופסור.
אפרת פינק: אני חושבת שהמשטרה מטפלת בצורה מאוד טובה בנושא של הפרטיות בהקשר הזה.
אפרת פינק: אין לי טענות אליהם.
אפרת פינק: נראה לי שאם המשטרה מחליטה על מחקר ואין אף אחד מעורב בעניין הזה זאת סיטואציה בעייתית.
אפרת פינק: לקחת מידע שאנשים נתנו לצורך הליכים פליליים ולנהל דרך זה מחקרים נראה לי משהו שצריך פיקוח.
לילה מרגלית: נוטלים את אמצעי הזיהוי האלה בכפייה מאנשים חשודים, נאשמים ומורשעים.
לילה מרגלית: השאלה אם זה לא מעורר שאלות אתיות לאפשר את המחקרים האלה.
לילה מרגלית: אני לא אומרת שבשום מקרה אסור לאפשר מחקרים כאלה, אבל השאלה אם לא נדרש איזה שהוא סוג של פיקוח כדי להתמודד עם השאלות האתיות האלו.
דוד רותם: איזה שאלות אתיות?