GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: כמו שהוא פה, בהורדת הסעיפים שעליהם הסכימה - - -
חיים אורון: שיניחו נייר מסודר על מה מצביעים ועל מה לא מצביעים.
חיים אורון: חבר הכנסת אלקין ויושב ראש ועדת הכנסת, אפשר להזנות את הכנסת עד כמה שאתם רוצים, יש לכם רוב.
חיים אורון: לא במקרה, הצעת חוק פרטית יש לה ארבע קריאות, והקריאה הטרומית והראשונה היא לא איזה הליך לא חשוב.
חיים אורון: אתה הסכמת אתו להוריד סעיף.
חיים אורון: אני לא בדילים שלכם, אני רוצה לדעת מה יצא מהוועדה בין הקריאה הטרומית ולקראת הקריאה הראשונה.
חיים אורון: לכן בהצעת חוק פרטית ישנו השלב הזה.
חיים אורון: מה אתם אומרים?
חיים אורון: תעזבו, אנחנו נשב, נוריד סעיפים.
חיים אורון: אני לא אצביע בעד החוק גם אם תשנו את הכול, אבל עם כל הכבוד, תשמרו לפחות על מראית עין, גם כשיש לכם רוב.
דוד רותם: לקריאה ראשונה יונח נוסח אחר.
חיים אורון: אין דבר כזה.
חיים אורון: לא במקרה המחוקק קבע שיש ארבע קריאות.
חיים אורון: סליחה על השיעור הראשוני, אדוני העורך הדין.
חיים אורון: יש ארבע קריאות.
חיים אורון: תבוא לפה, תקיים דיון רציני, לבטח בחוק עקרוני כזה.
דוד רותם: אחרי ששמעתי אותך ושמעתי את דב חנין, ואת ניצן הורוביץ, ואת טלב אלסאנע ואת כל חברי הכנסת ואת מוטה קרמניצר ואת כל משרדי הממשלה ואת האגודה לזכויות האזרח - זה לא דיון רציני?
דוד רותם: את מי עוד אתה רוצה שאשמע?
יוחנן פלסנר: לא, זה שיש קשר בין הדיון לבין ההחלטות אחר כך.
חיים אורון: תציע הצעת חוק שאתה הולך - - -
דוד רותם: אני לא מבין, אתה רוצה שאשתכנע מהם?
דוד רותם: אף אחד מהם לא שכנע אותי.
יוחנן פלסנר: אל"ף, אין שום נייר על מה מצביעים בכלל.
דוד רותם: אגיד לך בדיוק על מה מצביעים.
אריה אלדד: שניה אחת, אדוני היושב ראש.
אריה אלדד: הערתי בפתח דבריי וביקשתי להוסיף אחרי סעיף 3 סעיף שאומר: "חברה המקבלת על עצמה שלא לרכוש שירותים או מוצרים המיוצרים או מסופקים על-ידי חברות או יחידים הפועלים במדינת ישראל או באזורים הנמצאים בשליטתה או מתחייבת שלא להעסיק ישראלים, לא תוכל להתקשר בחוזה לאספקת מוצרים או שירותים עם מדינת ישראל או עם גופים הנתמכים על- ידי המדינה.
אריה אלדד: "
דוד רותם: רשמתי את הבקשה.
דב חנין: אני רוצה להעיר - - -
דב חנין: הערות ענייניות.
דב חנין: זו זכותי.
דוד רותם: רגע, אני עכשיו מדבר ולא נתתי לך רשות דיבור.
דב חנין: אז אני מבקש רשות דיבור.
דוד רותם: הדבר הוא נורא פשוט, אדוני.
דוד רותם: בקריאה הראשונה אני מצביע על סעיפי החוק כפי שהם מופיעים בכחול: 1, 2, 3, 4, ו-7.
דב חנין: אדוני, אני רוצה להתחיל לעבור על הצעותיי לתיקון הנוסח לקראת הקריאה הראשונה.
דב חנין: ההצעה הראשונה: במקום "הצעת חוק איסור הטלת חרם", ההצעה שלי היא לקרוא לחוק: "הצעת חוק לשלילת חופש הדיבור".
דב חנין: לחילופין, אם זה לא מתקבל - - -
דוד רותם: לא, אתה לא יכול עכשיו לתת לי הסתייגויות.
דב חנין: זה לא הסתייגויות.
דב חנין: גברתי היועצת המשפטית, זכותי להציע הצעות לנוסח.
דוד רותם: אתה יכול להציע, אבל לא לחילופין ולחילופין, כי אתה עושה לי עכשיו הסתייגויות שתבקש לרשום.
דב חנין: לא, אני אומר את זה בקיצור.
דב חנין: אם ההצעה לא מקובלת, יש לי הצעה חילופית.
דב חנין: ההצעה החילופית אומרת: "הצעת חוק לזיהוי ההתנחלויות עם מדינת ישראל".
דב חנין: רגע - - -
דוד רותם: אני רוצה להצביע על זה.
דוד רותם: אני מיד עושה את ההצבעה.
דוד רותם: מי בעד ההצעות של חבר הכנסת דב חנין?
דוד רותם: הצבעה בעד – 4 נגד – 7 ההצעה לשינוי הנוסח לא נתקבלה.
דוד רותם: תודה רבה, נפל.
דב חנין: בסעיף 1 אני מציע הצעה ראשונה, להשמיט המילים: "אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל" ומילות ההמשך: "לרבות שטחי יהודה ושומרון".
חיים אורון: ורצועת עזה.
דב חנין: לחילופין, אני מציע לנסח את הסעיף: "אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל – הגדה המערבית הכבושה מאז 1967.
דב חנין: " לחילופין, אדוני, אני חושב שהמילה "הנמצא" היא מילה מיותרת ואני מציע לנסח את ההגדרה כ: "אזור בשליטת מדינת ישראל", בלי המילה "נמצא".
דב חנין: לחילופין, אני חושב שהמילה "מדינה" מיותרת.
דב חנין: אני מציע לנסח את הסעיף: "אזור הנמצא בשליטת ישראל".
דב חנין: לחילופין, אני חושב שהמילה "אזור", ראוי שתוחלף במילה: "אזורים".
קריאה: המילה - - -
דוד רותם: אני מבקש לא לעזור לו.
דוד רותם: הוא יודע לנסח לבד.
יריב לוין: לאט לאט נגיד שאנחנו נתרחב.
דוד רותם: תודה רבה לך, חבר הכנסת לוין.
דב חנין: לחילופין, אני חושב שצריך להוסיף בסעיף הזה: " אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל", צריך להגדיר את התאריך.
דב חנין: אני מציע להוסיף: "מאז יוני 1967".
דב חנין: לחילופין, אדוני היושב ראש, אני מציע להכניס בסעיף הזה את התאריך המדויק ולכתוב: "11 ביוני 1967", שכן זה התאריך שבו הושלם הכיבוש של השטחים האלה.
דב חנין: לחילופין, אני מציע לסייג את הסעיף הזה כך שהוא יאמר: "אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל בין השנים 1967 ל-1979", כדי שזה יוחל על מדבר סיני.
ג'מאל זחאלקה: 81' זה מדבר סיני.
דב חנין: אני מודה לחבר הכנסת זחאלקה.
דוד רותם: אז עכשיו הוא יציע גם את 81'.
דב חנין: אני מציע את זה לחילופין.
דוד רותם: יש לאדוני עוד הצעות?
דוד רותם: אני מבקש לא להפריע.
דב חנין: אם כך, אני מציע כמה הצעות לחילופין, כיוון שהתמונה היא תמונה בחלקים.
דוד רותם: אדוני יציע את כל התאריכים, בסדר.
דב חנין: התאריך הראשון הוא 1979, התאריך השני 1981 - - -
דוד רותם: 1981, 1982, 1983, 1984 - - -
דב חנין: 82', 83', 84' אדוני מציע.
דב חנין: אני לא מציע.
דב חנין: לחילופין, אני מציע להוריד את המילה "חרם" מההגדרות.
דב חנין: לחילופין, בהגדרת "חרם על מדינת ישראל" להוריד את המילה "מדינת" ולהשאיר את "על ישראל".
דב חנין: לחילופין, אני מציע - - -
זבולון אורלב: להוריד את מדינת ישראל.
דב חנין: לא, זה אתה הצעת, חבר הכנסת אורלב.
דב חנין: אתם פועלים בכלל כדי להוריד את מדינת ישראל.
דוד רותם: רבותי, אתם יודעים שהיה לי היום יום קשה, ובחלק הבידורי הגיע חבר הכנסת חנין.
דב חנין: אני שמח, אדוני היושב ראש, שאתה רואה את הדברים הרציניים האלה כבידור.
דב חנין: אבל אני מתייחס לזה כחלק מהזכות הדמוקרטית שלי לנסות ולהשפיע על ניסוחו של החוק לקראת הקריאה הראשונה.
דוד רותם: לצערי הרב, אתה הופך את הזכות הדמוקרטית שלך לבדיחה.
דב חנין: אדוני מתעקש להצביע על החוק הזה היום ואני - - -
דוד רותם: ואתה לא תצליח לעכב את זה.
דב חנין: אני מבקש למצות את הזכות שלי להעלות הצעות משלי לקראת הקריאה הראשונה.
דוד רותם: אדוני יעלה את כל ההצעות שלו.
דב חנין: אני מציע, אדוני, להשמיט את המילים: "חרם המוטל על אדם מחמת קשריו עם מדינת ישראל" ולהשאיר רק את המילים: "חרם המוטל על אדם מחמת קשריו עם אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל".
דב חנין: לחילופין, אני מציע לעשות להיפך.
דב חנין: להשאיר: " חרם המוטל על אדם מחמת קשריו עם מדינת ישראל" ולהשמיט: "או עם אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל;"
דב חנין: אני מציע להוסיף בהגדרת חרם המוטל על אדם לומר: "חרם המוטל על אדם ו/או חברה מחמת קשריו ו/או קשריה עם מדינת ישראל".
דב חנין: לחילופין, אני מציע שנאמר: "חרם המוטל על אדם ו/או חברה ו/או תאגיד ו/או כל ישות משפטית אחרת מחמת קשריו עם מדינת ישראל או עם אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל".
דב חנין: בהמשך: "ישות מדינית זרה – כהגדרתה בסעיף 36א(א) לחוק העמותות, התש"ם" - אני חושב שההגדרה הזו מיותרת לצורך החוק הזה ולכן אני מציע להשמיט אותה מהחוק.
דב חנין: ההגדרה הזאת מיותרת גם נוכח העובדה שאדוני מציע להשמיט את סעיף 6 מהחוק, כך שזו הצעה לגמרי עניינית.
דב חנין: " אין ליזום חרם על מדינת ישראל, לעודד השתתפות בו, או לספק סיוע או מידע במטרה לקדם אותו" – יש סעיף סייג לסעיף הזה שיאמר: "אולם כל ביטוי פוליטי לא ייחשב כייזום של חרם כאמור בסעיף זה".
טלב אלסאנע: למעט ביטוי פוליטי.
דב חנין: "למעט כל ביטוי פוליטי או הבעת דעה".
דב חנין: אני מציע שנעצור כאן כי אני בטוח שאדוני ירצה להצביע על כל אחת מההסתייגויות האלה.
דוד רותם: לא, אצביע על כולן יחד.
דוד רותם: זה לא הסתייגויות בשלב הזה, אני מצביע על כולן יחד.
דוד רותם: עד הסוף, את כולן תגיד לי.
חיים אורון: אבל אני תומך בראשונה ולא בשניה.
דוד רותם: אתה תומך בראשונה – אז תתמוך.
חיים אורון: עם חלק אני מסכים ועם חלק לא מסכים.
דוד רותם: אם תתקבל הסתייגות אחת, נפרט אותן בפנים.
חיים אורון: לא, יש דברים מסוימים שאתה רוצה להצביע עליהם.
דוד רותם: תפנו בבקשה, יש איפה לערער עליך.
דב חנין: איפה אפשר לערער עליך?
דוד רותם: או בבג"ץ או בוועדת פירושים.
דוד רותם: הלאה, חבר הכנסת חנין.
דב חנין: אדוני, אני מציע להוריד את המילים: "לעודד השתתפות בו" בסעיף 2.
דב חנין: אני מציע את המילים: "או לספק סיוע" בסעיף 2.
דב חנין: אני מציע להוריד את המילים: "או מידע" בסעיף 2 או להוסיף את המילה: "מפליל", כך שנאמר: "או לספק מידע מפליל".
דב חנין: המילים: "במטרה לקדם אותו" מיותרות.
דב חנין: אני מציע להשמיט אותן.
דב חנין: אני מציע להשמיט בסעיף 2 את המילה "חרם".
דוד רותם: חבר הכנסת חנין, זה שאתה רוצה לעשות צחוק מעצמך – זה לגיטימי.
דוד רותם: לא תחזור עכשיו - - -
דב חנין: אני לא רוצה לעשות צחוק מעצמי.
דב חנין: אני מנצל את זמנו של הדיון, זה דיון לגיטימי.
דב חנין: אדוני עושה מחטף כוחני, אני רוצה להשמיע נימוקים.
דוד רותם: אני אעשה מחטף.
דוד רותם: אדוני היקר, ברגע זה אני לוקח ממך את רשות הדיבור.
דוד רותם: אין לך רשות דיבור מרגע זה.
דוד רותם: כי לקחתי לך אותה.
דב חנין: יש לי זכות להשמיע הצעות.
דוד רותם: אז תלך לבג"ץ.
דוד רותם: אני עולה להצבעה ומרגע זה אין לך זכות דיבור.
דב חנין: מאיפה יש לאדוני זכות לשלול את זכות הדיבור?
דוד רותם: על-פי התקנון לי יש זכות לתת ולשלול זכות דיבור, אז אני - - -
דב חנין: אין לך - - -
דוד רותם: טוב, אני אקרא לך גם לסדר.
טלב אלסאנע: הוא באמצע הצגת ההצעות שלו.
טלב אלסאנע: אתה מנצל לרעה את הסמכות.
טלב אלסאנע: אני מציע לא להשתתף בהצבעה כי - - -
דוד רותם: אל תשתתף בהצבעה.
דוד רותם: אתה מאיים עלי מאוד.
דב חנין: אדוני חייב לאפשר במסגרת - - -
דוד רותם: אני לא רוצה לאפשר.
דוד רותם: אז אני עכשיו מעלה להצבעה - - -
יוחנן פלסנר: יש לי הסתייגות עניינית, אדוני היושב ראש.
יוחנן פלסנר: יש לי את הזכות להסתייג, אני רוצה להסתייג - - - חבורה של מתנחלים קיצוניים.
דוד רותם: אני קורא אותך לסדר פעם שניה ואני אקרא לסדר פעם שלישית.
דוד רותם: תוציא בבקשה את פלסנר החוצה.
דב חנין: אפשר לעשות דיון - - -
דוד רותם: תודה רבה, רבותי היקרים.
דוד רותם: דב חנין, אני לך לסדר.
דוד רותם: חבר הכנסת טלב אלסאנע, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.
טלב אלסאנע: - -
דב חנין: אפשר לקיים דיון לקראת - - -
דוד רותם: אני קורא לאדוני לסדר פעם שניה.
דב חנין: אדוני לא אפשר לי לנמק - - -
דוד רותם: אני שללתי ממך את זכות הדיבור - - -
דב חנין: אבל למה?
יוחנן פלסנר: יש לי הסתייגויות ענייניות, אדוני היושב ראש.
דוד רותם: אמרתי לך לצאת החוצה ואתה תצא החוצה.
דוד רותם: (חבר הכנסת יוחנן פלסנר יוצא מאולם הוועדה.
דוד רותם: )
דב חנין: אדוני רוצה להצביע על החוק הזה היום ולכן הזכות שלנו לקיים דיון לפני ההצבעה.
דוד רותם: אני אצביע על החוק הזה היום, כמו שאמרתי.
דב חנין: אדוני פוגע בזכות שלנו לקיים דיון לפני הקריאה הראשונה.
דוד רותם: תודה רבה לאדוני.
דב חנין: זו פגיעה בהליכי הכנסת, זו פגיעה בדמוקרטיה של הכנסת, זו פגיעה בהליכי חקיקה.
דוד רותם: חבר הכנסת חנין, אני קורא לך לסדר פעם שניה.
דב חנין: לא קראת לי לסדר פעם ראשונה.
דב חנין: קראת לסדר לחבר הכנסת אלסאנע.
דוד רותם: קראתי לך פעם ראשונה, קראתי לך פעם, כמעט קראתי לך פעם שלישית.
ניצן הורוביץ: קודם פעם ראשונה - - -
דב חנין: אתה צריך לכנס דיון מחדש רק כדי לקרוא פה לסדר - --
טלב אלסאנע: אנחנו רוצים להזמין - - -
דוד רותם: חבר הכנסת טלב אלסאנע, לא קיבלת רשות דיבור.
דוד רותם: לא נתתי לך רשות דיבור ואני אקרא לך לסדר פעם שלישית ואתה תהיה בחוץ.
טלב אלסאנע: אין לך מה לקרוא לי.
ניצן הורוביץ: תוציא - - - תקיים את הדיונים האלה לבד.
דוד רותם: אם אתה חושב שאתן לכם לעשות פה בלגן יש לך טעות.
טלב אלסאנע: אתה עושה בלגן.
טלב אלסאנע: אתה עושה פלסתר מכל החקיקה הזו.
טלב אלסאנע: אתה עושה כאילו אין סוף - - -
דוד רותם: אני מודה לך, חבר הכנסת טלב אלסאנע, תצביע נגד.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אתה לא - - -
ג'מאל זחאלקה: תשמע את הצעתו - - -
דוד רותם: אני לא רוצה לשמוע את הצעתו.
דוד רותם: תגידו לפלסנר שאני מצביע, הוא יכול להיכנס.
דוד רותם: מי בעד סעיפים 1, 2, 3, 4 ו-7 להצעת החוק, כפי שהיא מופיעה בכחול?
טלב אלסאנע: אנחנו לא מוכנים לשרץ הזה, ואנחנו לא נשתתף בדיון.
דב חנין: זה לא ניהול של - - - לפני הקריאה הראשונה, עם כל הכבוד, אדוני היושב ראש – ואין כבוד לזה.
דב חנין: אני לא משתתף בהצבעה.
דוד רותם: אתה לא חייב להשתתף.
דוד רותם: חבר הכנסת כבל, אתה משתתף בהצבעה?
איתן כבל: איך אני יכול להשתתף?
דוד רותם: אתה לא חייב להשתתף, ודאי שלא.
דוד רותם: בוא נאמר ככה, אם חנין ופלסנר הולכים, גם אתה תלך.
דוד רותם: הצבעה בעד סעיפים 1, 2, 3, 4 ו-7 להצעת החוק – רוב נגד – אין ההצעה נתקבלה.
דוד רותם: אין מתנגדים, ההצעה אושרה לקריאה ראשונה.
דוד רותם: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (תיקון מס' 2), התש"ע-2010.
אלעזר כהנא: החוק הזה הוא שורה של תיקונים של חוק שהסדיר את נושא ניהול מאגרי הדי.
אלעזר כהנא: אן.
אלעזר כהנא: איי, ט.א, תצלומים, נטילת אמצעי זיהוי, שמירתם במאגרים והשימוש בהם.
אלעזר כהנא: הוא פועל יוצא של שורה ארוכה של נושאים שבמהלך ההפעלה, מאז שהחוק הזה נחקק, נתקלנו בהם כנושאים שהם חלקם בבחינת תקלה חמורה, חלקם בבחינת אי התאמה, חלקם בבחינת דברים שנראים כמו טעות בחקיקה ברמה כזאת או אחרת.
אלעזר כהנא: לקח לנו לא מעט זמן להכין את ההצעה הזאת, כיוון שנוספו כל הזמן עוד ועוד דברים.
אלעזר כהנא: זה אחד החוקים הכי מורכבים מבחינת תתי הסעיפים וההפניות אחד לשני.
אלעזר כהנא: כמעט מלאכת מחשבת.
אלעזר כהנא: אני לא יודע איך אפשר להתגבר על זה.
אלעזר כהנא: זה חלק מהבעיות שהיו בחקיקה בשלב ההוא.
אלעזר כהנא: אני מקווה שלרוב הנושאים אנחנו נותנים מענה.
אלעזר כהנא: אני אתן את הכותרות של הנושאים הראשיים העיקריים שמופיעים בהצעה.
אלעזר כהנא: הנושא הראשון הוא כל הנושא של זיהוי נעדרים ואלמונים שהמשטרה עושה במסגרת תפקידה.
אלעזר כהנא: בחלק מהדברים ספק אם זה תפקידה של המשטרה, אבל היא עושה את זה.
אלעזר כהנא: המשטרה נערכת בין השאר לאירוע רב נפגעים.
אלעזר כהנא: חלק מזה זה נושא הזיהוי.
אלעזר כהנא: גילינו חוסן מאוד משמעותי בתחום הזה במסגרת החקיקה הקיימת.
אלעזר כהנא: נושא נוסף זה כל מערכת הקשרים של משטרת ישראל עם משטרות מקבילות בחו"ל.
אלעזר כהנא: יש לנו קושי מאוד גדול בשנים האלו להעביר מידע, לקבל מידע שהוא בגדר זיהוי ביומטרי והוא הכרחי לצורך הליכים פליליים.
אלעזר כהנא: מדובר במידע שעובר בשגרה בין משטרות בעולם.
אלעזר כהנא: אנחנו בנושא הזה בתקלה מאוד משמעותית.
דוד רותם: אם אתם לא מקבלים זה לא תלוי בחקיקה הישראלית, זה תלוי בחקיקה באותן מדינות.
אלעזר כהנא: אנחנו מקבלים, אבל אנחנו לא יכולים לעשות עם זה שום פעולה.
אלעזר כהנא: אסור לנו להכליל את זה, אסור לנו להשוות את זה אל מול המאגר.
דוד רותם: מי לא מרשה לכם?
אלעזר כהנא: החוק.
דוד רותם: אתם מקבלים בלי תנאים?
אלעזר כהנא: לפעמים בלי ולפעמים עם, אבל ברוב המקרים המטרה של העברה היא לצורך השוואה.
אלעזר כהנא: לפעמים זה זיהוי של אחד על אחד ואין בעיה.
אלעזר כהנא: אם הכוונה היא לעשות איזה שהוא חיפוש, אז אי אפשר לעשות השוואה מול המאגר וזאת תקלה מאוד משמעותית.
אלעזר כהנא: יש דברים שמצאנו בהם תיקונים שנדרשים, כמו להרחיב בכמה נושאים את נושא הנטילה או את יכולת הנטילה לצורך העניין של הכללה במאגר של דגימות שניטלו בחו"ל, דגימות שניטלו מאסירים שבאים לרצות את עונשם ומרצים את עונשם בישראל שאי אפשר היום להכליל אותם, כל הסדרת הנושא של דגימות מפלסטינים, יותר נכון אנשים שנחקרים לפי הדין באיו"ש.
אלעזר כהנא: אלה הנושאים המרכזיים.
דוד רותם: האם אין היום לגבי נעדרים שום מאגר זיהוי?
אלעזר כהנא: אנחנו, במסגרת מבצע מאוד משמעותי שהמשטרה מנהלת כמה חודשים, נותנים בשנים האחרונות דגש מאוד משמעותי לתחום הזה.
אלעזר כהנא: הצלחנו לשפר את העשייה.
אלעזר כהנא: מתחילים להקים איזה שהוא מאגר כזה.
אלעזר כהנא: חשוב שהמאגר הזה יוסדר בחקיקה.
אלעזר כהנא: השאלה המרכזית שצריך לדון בה זה הקשרים בין המאגר הזה או בין הנתונים האלה למאגר הפלילי.
אלעזר כהנא: ברור שלפעמים המאגר הפלילי יכול לעזור בזיהוי של אדם אלמוני או נעדר.
אלעזר כהנא: נכון להיום זה בלתי אפשרי.
אלעזר כהנא: יש כמובן את סוגיית הנטילה.
אלעזר כהנא: במקרים האלה זה רק בהסכמה.
אלעזר כהנא: נכון להיום זה לא מוסדר.
אלעזר כהנא: זה לא אומר שאסור ליטול בהסכמה.
אלעזר כהנא: רצוי להסדיר את זה.
אלעזר כהנא: הכנו איזה שהם טפסים כדי להחתים את האנשים על הסכמה.
אלעזר כהנא: יש היום בחוק את האפשרות ליטול מאדם שאיננו חשוד בהסכמה לצורך הליך פלילי, לא לצורך הליך שהוא לא פלילי.
אפרת חקאק: הדבר הראשון זה תיקונים לסעיף ההגדרות.
אפרת חקאק: מוצע בהצעה הממשלתית לתקן את ההגדרה של בית משפט.
אפרת חקאק: אני מציעה שבמקום שנתקן את הנוסח בתוך סעיף ההגדרות, נמחק את ההגדרה של בית המשפט ונוסיף בסעיפים 4,6,8,14,14ג ו-11יח התייחסות לבית משפט השלום.
אפרת חקאק: יש למישהו התנגדות לרעיון הזה?
גלי בן-אור: באופן עקרוני זה בסדר.
דוד רותם: מה עמדת הנהלת בתי המשפט?
גלי בן-אור: זה לא משנה במהות את הסמכויות.
גלי בן-אור: אלו סמכויות שנתונות כבר לשלום, אנחנו רק כותבים את זה במפורש.
גלי בן-אור: לא צריכה להיות להם בעיה עם זה.
גלי בן-אור: אנחנו נוודא איתם שהשינוי בתיקון הזה מקובל עליהם.
גלי בן-אור: נודיע בפעם הבאה.
אפרת חקאק: זה אמור להיות תיקון טכני לחלוטין.
אפרת חקאק: אם הוועדה תקים עוד מאגר של גופות של נעדרים וכו', אז בסעיף ההגדרות במקום ההגדרה שקיימת היום של מאגר נכתוב המאגר הפלילי.
אפרת חקאק: לאורך כל החוק נשנה את מה שהיום מכונה המאגר למאגר הפלילי.
דוד רותם: שזה יהיה ברור שמדובר בשני מאגרים שונים.
אפרת חקאק: יש עוד שני תיקונים לסעיף ההגדרות ששווה לחכות איתם עד שנגיע לסעיפים הרלוונטיים.
אפרת חקאק: התיקון הראשון זה הגדרה של גוף ציבורי.
אלעזר כהנא: זה לא כל כך רלוונטי ל-11טז.
אלעזר כהנא: התיקון של הרשות להגנה על עדים הוא מאוד נקודתי, הוא לא קשור לנושא המחקר.
אלעזר כהנא: הכוונה היא להעביר מידע לרשות להגנה על עדים.
אלעזר כהנא: זה מאוד נקודתי.
אלעזר כהנא: זה מצטמצם לנושא התמונות.
אלעזר כהנא: גורמי המאבטחים וגורמי הרשות להגנה על עדים צריכים לדעת איך האדם שמחפש את העד נראה.
אלעזר כהנא: הדרך שלנו לסייע להם היא פשוט להביא להם תמונה של האדם.
אלעזר כהנא: זאת התכלית העיקרית היחידה, לכן אפשר לצמצם את זה לנושא התמונות.
אפרת פינק: אם זה מצומצם לעניין התמונות כדאי להגיד את זה במפורש.
אפרת פינק: אם מכניסים את זה להגדרה זה רלוונטי גם למאגר הגנטי.
אלעזר כהנא: מקובל.
אפרת חקאק: האם אתם אומרים שב-11טז1 אתם רוצים לצמצם את העברה לגוף הזה רק לתצלומים?
אפרת חקאק: מקובל על הוועדה?
אפרת פינק: אנחנו ביקשנו תיקון נוסף להגדרת גוף ציבורי.
אפרת פינק: הבקשה שלנו הייתה להכליל את הסנגוריה הציבורית בהגדרה לעניין מאוד מסוים.
אפרת פינק: ביקשנו להכליל את הסנגוריה הציבורית לצורך מימוש סמכות מינהלית של הסנגוריה הציבורית בתחום של בקשות למשפט חוזר.
אפרת פינק: החוק אומר שהסנגוריה הציבורית, שהיא הגוף היחיד..
דוד רותם: הסנגוריה הציבורית היא חלק ממשרד המשפטים?
אפרת פינק: כן.
דוד רותם: בסוף הסעיף כתוב: "וכל גוף ציבורי אחר שקבע שר המשפטים בצו".
דוד רותם: תשכנעו את שר המשפטים שיכליל אתכם בצו.
אפרת פינק: באותה מידה גם היה אפשר את הרשות להגנת עדים.
דוד רותם: הכל אפשרי, אבל הממשלה החליטה להכניס לחוק את הרשות להגנת עדים ולא ביקשה אתכם.
אפרת פינק: אנחנו לא היינו שותפים בהליכים בתוך הממשלה.
אפרת פינק: זה המקום להביע את העמדה הזאת.
דוד רותם: אצלי הממשלה מדברת בקול אחד.
דוד רותם: כשיש הצעת חוק ממשלתית אני דן בה.
דוד רותם: גוף ממשלתי שרוצה לשנות ידבר בתוך הממשלה ויבוא אלי עם מסקנות.
דוד רותם: אני לא אתחיל לריב בין גופי ממשלה.
דוד רותם: אני לא אכניס את הראש העדין שלי בין מחלוקת ענקים כזאת.
אפרת פינק: אני לא יודעת אם יש מחלוקת ענקים בעניין הזה.
אפרת פינק: אני חושבת שזה המקום להשמיע את הקול שלנו.
דוד רותם: זה לא בסדר שהקול שלכם לא נשמע בשלב הקודם.
אלעזר כהנא: אני לא בטוח שיש כזאת מחלוקת.
אלעזר כהנא: יכול להיות שנמצא איזה שהוא הסדר, לאו דווקא לקרוא לזה גוף ציבורי.
אלעזר כהנא: אולי אפשר למצוא הסדרים טובים אחרים.
אלעזר כהנא: אני לא בטוח שיש התנגדות עקרונית לדבר הזה.
דוד רותם: אתם חלק ממשרד המשפטים.
דוד רותם: אתם רואים תזכירים.
דוד רותם: אם יש לכם טענות כאלו אתם צריכים לפנות למשרד המשפטים ולהגיד לו שגם אתם רוצים.
אפרת פינק: בדרך כלל כך זה עובד.
דוד רותם: בדרך כלל זה לא עובד, כי אני זה שיושב פה ושומע את הטענות.
אפרת פינק: זה נכון שבהרבה מקרים זה לא קורה, אבל במקרה הספציפי הזה לא היינו מעורבים בשום שלב של הליכי החקיקה.
אפרת פינק: אני לא יודעת למה.
אפרת פינק: בדרך כלל זה לא כך.
דוד רותם: לא קיבלתם את התזכיר?
אפרת פינק: לא ראינו את התזכיר.
אפרת פינק: זה מופץ לכל הגורמים.
אפרת פינק: יכול להיות שהיינו צריכים לראות את זה כמו כל אדם מהציבור שצריך לראות את זה, אבל אנחנו לא קיבלנו את זה בצורה מסודרת.
גלי בן-אור: מעבר לזה שהתזכירים של כלל משרדי הממשלה מפורסמים באתר התזכירים וכל אדם שמעוניין יכול להירשם ולקבל, אנחנו נשקול את הנושא הזה יחד עם הסנגוריה, נבדוק את אופן ההסדרה.
דוד רותם: זה שזה מפורסם באתר האינטרנט זה בשביל אנשים פשוטים כמוני.
דוד רותם: לא יכול להיות מצב שבתוך משרדי הממשלה כל אחד יצטרך לרוץ לאתר.
גלי בן-אור: תזכירים של משרד המשפטים מופצים בתוך האתר של משרד המשפטים לכלל הגורמים.
גלי בן-אור: יכול להיות שנפלה כאן טעות נקודתית.
דוד רותם: אתם צריכים לדאוג לכך שלפחות הגורמים אצלכם במשרד יהיו מעורבים.
גלי בן-אור: אנחנו נבחן ונראה איך אפשר לקדם את הנושא.
אפרת חקאק: התיקון האחרון בסעיף ההגדרות מתייחס לקצין משטרה בכיר.
אפרת חקאק: זה קשור למאגר הנעדרים, לכן לא נתעסק בתיקון הזה עכשיו.
דוד רותם: סגן ניצב זה קצין בכיר?
אלעזר כהנא: זה לפי ההגדרות בפקודת המשטרה.
דוד רותם: בדרך כלל היינו מדברים על נציבי משנה ומעלה.
אלעזר כהנא: זה משהו שכתוב בפקודת המשטרה.
אלעזר כהנא: קצין בכיר זה סגן ניצב.
אלעזר כהנא: זאת ההגדרה.
אלעזר כהנא: זה לא רק הנושא של אלמונים ונעדרים.
אלעזר כהנא: גם בנושא של קבלת ממצאים מחו"ל כתבנו קצין בכיר.
דוד רותם: אנחנו נראה אם סגן ניצב זה מספיק בכיר.
אפרת חקאק: התיקון הבא הוא תיקון לסעיף 11ב לחוק העיקרי.
אפרת חקאק: שם הממשלה מבקשת להוסיף לרשימה של האנשים שמותר ליטול מהם אמצעי זיהוי את מי שהורשע בחו"ל ומרצה את עונשו בישראל.
אפרת חקאק: יש לפעמים הבדלים בין הדין הזר לדין הפנימי של המדינה.
אפרת חקאק: ההכללה של אמצעי הזיהוי למאגר הפלילי כשמדובר בדי.
אפרת חקאק: אן.
אפרת חקאק: איי היא רק כאשר יש עבירה ספציפית וצריכים להגדיר האם העברה בדין הזר מקבילה להעברה בדין הפנימי.
אפרת חקאק: המשטרה ביקשה שהגורם בתוך המשטרה יכריע בעניין.
אפרת חקאק: אני הצעתי שמשרד המשפטים יסמיך מישהו מתוך משרד המשפטים.
אפרת חקאק: אני מניחה שכבר יש מישהו שמתעסק בעניין.
אלעזר כהנא: הדוגמה הקלאסית היא אותם אסירים שבאים לרצות את עונשם בישראל.
אלעזר כהנא: הם נשפטו בחו"ל, הם נחקרו בחו"ל.
דוד רותם: הם ביצעו את העבירה בחו"ל.
דוד רותם: הם הוסגרו מישראל.
אלעזר כהנא: לא תמיד.
אלעזר כהנא: יכול להיות שהם נתפסו בחו"ל, נשפטו בחו"ל, סיימו את המשפט וביקשו לרצות את עונשם בישראל.
אלעזר כהנא: הם מועברים לישראל לריצוי עונשם.
גלי בן-אור: אם הם ישראלים.
אלעזר כהנא: הנחת המוצא היא שאדם כזה שמגיע לפה..
דוד רותם: למה אתם מסכימים לקבל אותם?
אלעזר כהנא: זה לפי חוק העברת אסירים.
דוד רותם: החוק אומר שאם האדם עבר עבירה בחו"ל, נתפס בישראל והעברנו אותו, הוא צריך לרצות את העונש בישראל.
אלעזר כהנא: זאת דוגמה פשוטה יחסית.
אלעזר כהנא: אנחנו לא מדברים דווקא על המקרים האלה.
אלעזר כהנא: אנחנו מדברים על מצבים שכל ההליך בחו"ל.
אורי מקלב: תייר מחו"ל שעבר עבירה בישראל, נשפט בישראל ועכשיו מבקש לרצות את עונשו בחו"ל.
אורי מקלב: זה חלק מההסכמים.
דוד רותם: לא ידעתי שזאת תכנית כבקשתך איפה לרצות את העונש.
אורי מקלב: זה חלק מההסכמים שיש לנו.
גלי בן-אור: במקום שזה מתנהל בשפתו, במקום שהוא מכיר.
גלי בן-אור: מדובר בזכויות האסיר.
גלי בן-אור: הרציונאל בהקמת המאגר היה על מנת לאפשר לנו קצה חוט לגבי אנשים שיש לנו חשש שהם עלולים לבצע עבירה שוב, כמו שיש לנו את החשש הזה לגבי מי שהורשע בישראל, מרצה את עונשו וישוחרר אחר כך לקהילה.
גלי בן-אור: ודאי שהחשש הזה מתקיים למי שעבר עבירה בחו"ל, הורשע שם, מגיע לכאן לרצות את עונשו ולאחר מכן משוחרר כאן לתוך הקהילה.
גלי בן-אור: הרציונאל בשמירת המידע לגביו במאגר קיים בדיוק באותה מידה.
דוד רותם: אם היינו הולכים לפי הרציונאל הזה הייתי מציע שתיקחו מכל מי שמקבל רישיון נהיגה אמצעי זיהוי כדי שאחר כך כשיעשו איתו עסקת טיעון יהיה לכם את הרישום כי הוא יעבור עוד עבירה.
אלעזר כהנא: זה אנשים שהורשעו בעבירות שלצורך העניין מקבילות לעבירות שניתן בגינן.
אלעזר כהנא: .
דוד רותם: הם לא הורשעו בישראל.
דוד רותם: איך אתה יודע שזאת אותה עבירה?
אלעזר כהנא: זאת השאלה הבאה.
אלעזר כהנא: אפשר לחשוב על השאלה איך משווים בין העבירות.
אלעזר כהנא: אפשר לדון בזה.
אלעזר כהנא: נניח אסיר כמו זאב רוזנשטיין שהורשע בעבירות סמים חמורות בארצות הברית ובא לרצות את עונשו בישראל.
אלעזר כהנא: אולי לגביו יש את הדגימות.
אלעזר כהנא: לגבי הרבה אין.
דוד רותם: הוא היה עצור בישראל הרבה פעמים קודם.
אלעזר כהנא: הוא במקרה כן, אבל יש רבים שלא.
אלעזר כהנא: זה לא משהו נדיר.
אלעזר כהנא: ישראלים שנתפסים בחו"ל על עבירות, נשפטים בחו"ל בעבירות חמורות ביותר, באים לרצות את עונשם בישראל ומשתחררים בישראל.
אלעזר כהנא: הם עבריינים שהורשעו בעבירות חמורות ביותר.
אלעזר כהנא: משטרת ישראל מחזיקה את הדגימות של כל עבריין שהורשע בעבירות כאלו בישראל במאגרים.
אלעזר כהנא: אם הוא משתחרר בישראל הוא עבריין מועד.
אלעזר כהנא: הדעת נותנת שאין הבדל בינו ובין אסיר אחר.
אלעזר כהנא: בגלל שהוא נשפט בחו"ל ניתן לו לעבור עבירות בישראל?
דוד רותם: בתנאי שהוא עבר עבירה בחו"ל שהיא גם עבירה בישראל.
גלי בן-אור: בהחלט.
אלעזר כהנא: יש את כל האסירים הביטחוניים שלא נשפטו על פי הדין הישראלי.
אלעזר כהנא: נכון להיום אין את הדגימות שלהם.
אלעזר כהנא: יש אסירים ששוהים בישראל, שמרצים את עונשם בישראל ואין לנו את נתוני הזיהוי שלהם.
אלעזר כהנא: אני מקווה שהעניין הזה יוסדר.
דוד רותם: אתם אומרים שמכל מי שמרצה עונש מאסר בבית כלא ישראלי תיקחו דגימות.
אלעזר כהנא: עונש מאסר בתנאי שהורשע בעבירה.
אלעזר כהנא: אנחנו לא מדברים על מעצר מינהלי, הוצאה לפועל או מאסר מזונות.
אלעזר כהנא: מדובר במאסר על רקע ביצוע עבירה.
דוד רותם: ולא חשוב איפה הוא ביצע את העבירה.
אורי מקלב: מה לגבי אדם שנכנס למדינה בלא רשות, נשפט שם ובא לפה למאסר?
גלי בן-אור: זאת לא עבירה שמנויה בתוספת.
אורי מקלב: מכל אחד שנכנס לכלא לוקחים את הדגימה בגלל שהוא נשפט בישראל או בגלל שהוא בתוך הכלא הישראלי?
דוד רותם: אני רוצה את מי שנכנס לכלא הישראלי.
אלעזר כהנא: היום בחוק אין סמכות כזאת.
אלעזר כהנא: יש סמכות לקחת לצורך ניהול הכלא, אין סמכות להעביר את זה למאגרים הפליליים של המשטרה.
אפרת חקאק: כשמדובר בטביעות אצבע ותצלומים מדובר בכל מי שהורשע בכל עבירה.
אלעזר כהנא: רק עוון ופשע.
אפרת חקאק: כשמדובר בדגימות ביולוגיות זה רק לפי העבירות שרשומות בתוספת.
אלעזר כהנא: אנחנו חשבנו שקצין משטרה בכיר שמקבל החלטות מאוד כבדות, מסווג באיזו עבירה מדובר יכול גם להחליט שאונס בחו"ל זה אונס בישראל.
דוד רותם: השאלה אם הוא קצין חקירות.
אלעזר כהנא: לא איכפת לנו לכתוב קצין חקירות.
דוד רותם: אל תגרור אותי לשאלה מה יודעים להחליט קציני משטרה.
אלעזר כהנא: כתוב שהמפכ"ל הסמיך אותו.
אלעזר כהנא: אם רוצים לכתוב מתחום החקירות והמודיעין אין לי בעיה.
דוד רותם: למה שלא יהיה אישור של מי שהיועץ המשפטי הסמיך?
אלעזר כהנא: הוא יכול להסמיך גם קציני משטרה.
דוד רותם: בתנאי שהם משפטנים.
דוד רותם: אני מניח שהיועץ המשפטי לממשלה כדי לקבוע מה היא עבירה כזאת או אחרת לא יסמיך שופט כדורגל.
אלעזר כהנא: אני מבין את הדרישה, היא נאמרה גם לפני כן על ידי הייעוץ המשפטי של הכנסת.