GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חיים אורון: המקצוע שלך זה לשלם כסף למשתמטים.
חיים אורון: זה המקצוע שלך, אתה מתפרנס מזה.
מיכאל בן-ארי: אילן גילון לימד אותך סיסמה.
מיכאל בן-ארי: אבל אני לא מפגין עם דגלי אש"ף.
מיכאל בן-ארי: עם דגלים של רוצחים אני לא מפגין.
מיכאל בן-ארי: רבותיי, הצדקנות הזאת לא יכולה להיות מאותם אנשים שמפגינים נגד התיישבות של יהודים שחזרו לבתיהם בשמעון הצדיק, עם גזענות, שבאים ומפגינים נגדם.
מיכאל בן-ארי: פתאום כשיהודים או ישובים רוצים להגן על עצמם מפני השתלטות מכוונת - אדוני ניצן הורוביץ, מכוונת על ידי עמותות .
מיכאל בן-ארי: תשאל את "עדאללה" איך הם עומדים מאחורי המגמה הזאת להפוך ישובים ובתים בגליל וקיבוצים ומקומות אחרים בעצם להפוך את אופיים, להפוך אותם לעוד שטח נקי מיהודים.
מיכאל בן-ארי: זאת המגמה.
מיכאל בן-ארי: פתאום שמעתי צדקנות, נווה שלום זה בסדר שהם עושים איזון של יהודים וערבים.
מיכאל בן-ארי: זאת לא גזענות?
מיכאל בן-ארי: אז אם מישהו רוצה שהישוב שלו רוצה שהישוב שלו יהיה אך ורק בעל אופי מסוים,  למה רק נווה שלום זה מותר?
מיכאל בן-ארי: רבותיי, אני אומר לכם.
מיכאל בן-ארי: הצדקנות והצביעות שלכם חשופים פה לעיניי כל.
מיכאל בן-ארי: הגזענות והפשיזם הם שלכם בלבד וזה מוכח פעם אחר פעם.
מיכאל בן-ארי: פקיעין, יפו, שמעון הצדיק, נווה שלום.
מיכאל בן-ארי: צריך עוד הוכחות לגזענות שלכם?
מיכאל בן-ארי: העם היהודי חזר לארצו.
מיכאל בן-ארי: זה לא יעזור לכם.
מיכאל בן-ארי: אנחנו נשמור על הארץ הזאת מפני כל המילים האלה, מפני כל הסיסמאות הריקות האלה שבאות לחסל את המדינה היהודית היחידה שיש לנו.
מיכאל בן-ארי: כל הקללות והחירופים והגידופים שלכם, תחזירו אותם כלפי עצמכם.
: חבר הכנסת טלב אלסאנע, בבקשה.
טלב אלסאנע: אני מודה לך, היושב ראש.
טלב אלסאנע: אני רוצה לציין שזה אחד החוקים שמהווים פרשת דרכים לכל ההתייחסות ליחסים של אזרחים ערבים ויהודים במדינה.
טלב אלסאנע: הסוגיה של המגורים היא סוגיה מהותית.
טלב אלסאנע: לא יכול להיות שאנחנו נצא בקריאה נגד רבנים שמוציאים פסק הלכה נגד מגורים של ערבים או יהודים ומצד שני, אנחנו נחוקק חוק, לא אינדיבידואלי, אלא לגבי ישובים שיהיו נקיים, ישובים יהודים או ערביים.
טלב אלסאנע: אני חושב שהמגמה הזאת היא מסוכנת.
טלב אלסאנע: מדינת ישראל הסתדרה מצוין במצבים הכי קשים ללא החוק האומלל הזה.
טלב אלסאנע: החוק הזה הוא חוק של קבוצה מסוימת שרוצה להסית והפכה את השנאה לאג'נדה  ומזינה את התופעות השליליות.
טלב אלסאנע: אנחנו לא צריכים להתפלא שבכל הסקרים יש לנו נטייה גזענית ופסולה בקרב הצעירים במדינה שלא רוצים לגור עם ערבים, שרוצים לרסס ערבים.
טלב אלסאנע: צריכים לשאול מי האחראי לתופעה הזאת.
טלב אלסאנע: האחראי לתופעה זאת הוא זה שמעביר מסר כאן של דה לגיטימציה אזרחית למי שאיננו יהודי.
טלב אלסאנע: אנחנו כאן נושאים באחריות.
טלב אלסאנע: החוק הזה הוא מעבר למימדיו, החוק הזה הוא מעבר לאותם ישובים קהילתיים.
טלב אלסאנע: החוק הזה מהווה מסר לכלל האזרחים, לכלל האוכלוסייה, איך להתייחס למי שאיננו יהודי, איך להתייחס לאזרחים הערביים.
טלב אלסאנע: האיום כאן, לא הערבים שהם אזרחים כאן שמבקשים שוויון זכויות.
טלב אלסאנע: הרוב הדורסני שאין לו שום מחויבות לדמוקרטיה הוא זה שמאיים על הדמוקרטיה שבמסגרתה אנחנו יכולים לחיות.
טלב אלסאנע: רק אתמול נשיאת בית המשפט העליון התייחסה לזוג צעירים מזבידת שרצו לגור בישוב רקפת ופסלו אותם.
טלב אלסאנע: נשיאת בית המשפט העליון היא לא ערביה ולא פלסטינית.
טלב אלסאנע: היא  אומרת: "לא מצאתי שום דבר שאיננו מתיישב".
טלב אלסאנע: זה עצם העובדה שהם לא ערבים, זה כבר פוסל אותם?
שי חרמש: מה היא אמרה על ועדות הקבלה?
טלב אלסאנע: ועדות הקבלה פסלו אותם.
שי חרמש: לא, היא אמרה שזה עניין של הכנסת.
טלב אלסאנע: תארו לעצמכם מה יהיה אחרי החוק הזה.
טלב אלסאנע: זה ייתן לגיטימציה, ייתן כוח, ייתן עוצמה לאותן נפשות גזעניות.
טלב אלסאנע: זה החוק שייתן לגיטימציה לכל תפיסת העולם הכהניסטית של מיכאל בן ארי.
טלב אלסאנע: אתם נותנים לו את הלגיטימציה בשל החוק המפוקפק הזה.
טלב אלסאנע: לכן אני מבקש לחשוב עוד פעם.
טלב אלסאנע: זה דבר שהוא מסוכן.
טלב אלסאנע: אני לא רואה את הערבים עומדים בתור לגור בישובים היהודים.
טלב אלסאנע: אני באמת לא רואה אותם.
טלב אלסאנע: האיום הזה שמהלכים אימים באמת לא קיים.
טלב אלסאנע: החוק הזה פוגע לא רק בערבים, זה פוגע  בדמוקרטיה.
טלב אלסאנע: זה מעביר מסר רע לבני הנוער, זה מעביר מסר רע לתפישה ולערים הדמוקרטיים.
טלב אלסאנע: לכן תחשבו עוד פעם איזה נזק אתם גורמים.
דוד רותם: חבר הכנסת שלמה מולה, אחרון הדוברים ואחריו נציג משרד המשפטים.
שלמה מולה: לפני שעזבתי להצבעה בוועדת הכנסת נאמר שיש הרבה יוצאי אתיופיה בישובים.
ישראל חסון: זה לא נאמר.
שלמה מולה: ישראל, לא הפרעתי לך.
ישראל חסון: הוא מצטט אותי, כי אני אמרתי.
שלמה מולה: אמרת שיש אתיופים ביודפת.
שלמה מולה: נכון שיש בחור אחד.
שלמה מולה: מה לעשות, הוא נשוי עם מי שאינה יוצאת אתיופיה.
שלמה מולה: הייתי רוצה לראות, אם הוא היה מגיע לבד אם הוא היה מתקבל.
שלמה מולה: על פי החוק המוצע, אף יוצא אתיופיה לא יוכל להתקבל בישובים, לא בגלל יכולתו הכלכלית, לא בגלל המרקם החברתי כפי שמצוין כאן.
שלמה מולה: יתרה מזאת, מי שעוצם את עיניו בכלל שלגבי קליטתם של עולי אתיופיה בישראל בבתי הספר, במקומות העבודה, מכאן עד הודעה חדשה ועל הרבה מאוד נושאים שהם מתקבלים.
שלמה מולה: לכן חוק שכזה הוא מכשיר ונותן הכשר בהחלט כדי שלא יתקבלו.
שלמה מולה: טלב אלסאנע אמר שלא הרבה ערבים עומדים בתור אבל הייתי רוצה שהרבה יוצאי אתיופיה כן יעמדו בתור ויתקבלו אבל לצערי הגדול החוק הזה - עד עכשיו היתה עצימת עיניים ועכשיו החוק הזה אומר שסגרנו  לכם את הדלתות.
ראובן ריבלין: אני חייב לצאת כי יש לי מחויבות אחרת.
ראובן ריבלין: באתי על מנת לומר את דבריי.
ראובן ריבלין: שמעתי גם את החברים.
ראובן ריבלין: החוק כפי שהונח על שולחן הכנסת לקריאה שנייה ושלישית היה עלול להיות חוק שבו יש בשורה חדשה.
ראובן ריבלין: בעוד שאם יתקבלו שני התיקונים האלמנטאריים והמינימאליים שפרופסור קרמניצר חושב שהם רק איזה כסות ואינם יורדים למהות, - כמובן שלגבי המהות כל אחד יכול לחשוב כפי שהוא חושב ולהצביע כפי שהוא רוצה אבל לפי דעתי, בקבלת שני התיקונים אנחנו משקפים משימה לאומית לסדר עדיפויות בנגב ובגליל מבלי לפגוע בתושבים ובאוכלוסיה המתגוררת שם.
ראובן ריבלין: אם ההצעה תתוקן, היא לא פוגעת במכרזים שמפרסם המנהל תדיר של קרקעות לאוכלוסיות ערביות באזורים אלה.
ראובן ריבלין: אני מוכרח לומר, חבר הכנסת חרמש, שכאשר ישבנו עם הייעוץ המשפטי, וגם אתה היית עד לכך, הדברים לקוחים גם, מבחינת סדרי עדיפויות לאומיות, מחוק אזורי פיתוח וחוק מס הכנסה וכרגע הדברים משקפים בדיוק את אותה רוח שקבועה בחוק זה.
ראובן ריבלין: הדבר יכול גם להביא לידי הסבר ברור לתכליתו של חוק זה, אם כי אני מוכרח לומר שלהשקפת עולמי האישית זה הרע במיעוטו.
ראובן ריבלין: כל עוד נשמה באפי, כדי שנוכל לפחות להגיע למצב שבו לא יהיה חוק שיחול על כל הארץ ושהפרשנות שלו יכולה להיות כפי שגם פורסמה כלפי העולם כולו וכלפי הציבור בישראל.
ראובן ריבלין: אני חושב שהתיקונים האלה מאפשרים לנו, בכל זאת, להבין איזה היגיון שהוא בבחינת סדרי עדיפויות שהם היו במשך מאה השנים האחרונות סדרי עדיפויות שחיינו איתם מתוך כורח.
ראובן ריבלין: אם צריך לחיות איתן גם במדינתנו אנו, יש שאלות רבות.
ראובן ריבלין: כמובן לכך ייתן דעתו כל אדם כאשר הוא יבוא להצביע.
ראובן ריבלין: אני חושב שכאשר נקבל את שני התיקונים האלה, אנחנו נהיה באותה מערכת של חוקים רבים הנמצאים בישראל והמדברים על סדרי עדיפויות לאומיות והמדברים על אזורי פיתוח ובכך אני מסיים את דבריי.
ראובן ריבלין: אני מאוד מודה לכם.
ראובן ריבלין: קודם כל מודה לך שהסכמת להחזיר את הדיון.
ראובן ריבלין: אני יודע שהדברים האלה לא תמיד מספקים כי יש כאלה שבאים ואומרים – יש אומר כולה שלי ויש אומר חציה שלי.
ראובן ריבלין: אלה הם הדברים.
דוד רותם: אל תטעה אדוני היושב ראש, כולה שלי.
ראובן ריבלין: אני שמח לשמוע את זה ממך.
ראובן ריבלין: נדמה לי ששמעתי את זה עוד לפני שנולדת.
חיים אורון: אל תסמוך על האמירות האלה, כבר נכוות מספר פעמים.
חיים אורון: מה אני חושב אתה יודע, מה הוא בסוף יעשה אתה לא יודע.
ראובן ריבלין: אני אף פעם לא מפחד מהאויבים שלי.
דוד רותם: נציג משרד המשפטים, בבקשה.
אריאל צבי: אני רוצה להתייחס למה שנאמר פה על תקנונים של אגודות שיתופיות.
אריאל צבי: באמת הגיעו פניות ליועץ.
אריאל צבי: הנושא נבדק על ידנו והעברנו לרשם הסתייגויות מחלק מהתקנונים.
אריאל צבי: בשום שלב הם לא אושרו אצל היועץ המשפטי לממשלה.
סיגל קוגוט: החוק הוחזר למען שלושה דברים.
סיגל קוגוט: אתה הזכרת שניים מהם והשלישי הוא סעיף השוויון.
סיגל קוגוט: מאחר והוא פתוח רק לשלושה הדברים האלה אני אתייחס רק אליהם, אם כי עיקר הדיון ועיקר הביקורת היתה על סעיפים שלא פתוחים עכשיו לדיון.
סיגל קוגוט: מתוך כל הסעיפים שכן חזרו לוועדה לדיון, הראשון שבהם יש לו קשר רלוונטי הדוק למטרה של החוק.
סיגל קוגוט: הנושא של מספר בתי האב קשור לתכלית.
סיגל קוגוט: התכלית היתה קהילתיות.
סיגל קוגוט: אף אחד לא דיבר על כך שלאדם יש זכות כלשהי לבחור את שכנו.
סיגל קוגוט: דיברו על קהילתיות בישובים קטנים ולכן התיקונים שהציעו המציעים הם מאוד רלוונטיים.
סיגל קוגוט: הממ"מ העביר לנו נתונים.
סיגל קוגוט: בגליל ובנגב יש 470  ישובים.
סיגל קוגוט: אם יתקבל התיקון לגבי ה-400 – נכון שבין 400 ל-500 זה לא הבדל גדול אבל אם יתקבל התיקון לגבי 400 הוא יחול בערך  על 315 ישובים.
סיגל קוגוט: זה כן הבדל בין 475 ל-315.
סיגל קוגוט: לגבי יתר הארץ, כל הישובים שהחוק יכול היה בכלל לחול עליהם, אם זה היה 500 אז מדובר בעוד 140 ישובים.
סיגל קוגוט: לגבי יתר הארץ, אם יתקבל התיקון לגבי ה-400 החוק יחול על 55 ישובים.
סיגל קוגוט: זה הבדל גדול.
סיגל קוגוט: זה נכון שבגליל ובנגב זה עיקר הישובים,  זה נכון שביתר הארץ זה פחות ישובים וכשזה יהיה 400 זה יהיה עוד פחות ישובים.
סיגל קוגוט: לכן, א', התכלית והמספר יש לו קשר רלוונטי.
סיגל קוגוט: ב', האבחנה השנייה לגבי הגליל והנגב בלבד, מעבר לכל ההסתייגויות שהובעו כאן, מתחזקת נוכח הנתונים.
סיגל קוגוט: סעיף השוויון, שזה הדבר השלישי.
סיגל קוגוט: אני אקריא אותו בנוסחו כפי שכרגע הוא נמצא.
סיגל קוגוט: סעיף השוויון זה בעמוד החמישי.
סיגל קוגוט: כרגע כתוב: שוועדת הקבלה לא תסרב לקבל מועמד מטעמי גזע, דת, מין, לאום או מוגבלות.
סיגל קוגוט: ברור שגם בלי הסעיף הזה אסור היה להפלות מהטעמים האלה.
סיגל קוגוט: ברור שאם כתובים הטעמים האלה זה לא אומר שמותר להפלות מטעמים אחרים.
סיגל קוגוט: יחד עם זאת, החליטו המציעים לקבל את ההסתייגות של חבר הכנסת אורון ולהוסיף פרמטרים חשובים אחרים: מעמד אישי, גיל, פורות, נטייה מינית, ארץ מוצא, השקפה או השתייכות מפלגתית פוליטית .
סיגל קוגוט: זה יתווסף לסעיף לפי ההצעה של המציעים.
דוד רותם: לא, זה היה לפי ההצעה של חיים אורון.
קריאה: זה הפך להיות חלק מהסעיף?
שי חרמש: עכשיו זה לא ימנע את תמיכתו של חיים אורון בחוק.
חיים אורון: בשום פנים ואופן לא.
טלב אלסאנע: אם מדברים על שיוויון, זה חלק מהמהות של השוויון.
סיגל קוגוט: כמובן שגם בלי הסעיף.
סיגל קוגוט: מאחר ובחוק יש מסרים, זה נועד לכתוב עלי ספר גם את המסר הזה.
שי חרמש: תקריאי עוד פעם.
סיגל קוגוט: מעמד אישי, גיל, הורות, נטייה מינית, ארץ מוצא השקפה או שייכות מפלגתית פוליטית.
סיגל קוגוט: לכן האבחנה השלישית לגבי גליל ונגב, שמכוונת בעיקרה כלפי אוכלוסיה שאחד מסעיפים השוויון האלה נועדו דווקא למנוע את אפלייתה, יכולה להביא את האמירה כאילו החוק נועד דווקא להדיר את האוכלוסייה הזאת במיוחד.
סיגל קוגוט: זאת אבחנה בעייתית.
סיגל קוגוט: האבחנה צריכה להיות לפי אפיונו של הישוב.
סיגל קוגוט: יש כל מיני אפיונים: מספר בתי אב זה אחד מהם.
סיגל קוגוט: האפיון של האזור הגיאוגרפי הוא הרבה יותר בעייתי בהקשר הזה ולכן גם הסכמנו עם משרד המשפטים בשעתו שיש כאן בעיה שיכולה לעלות כדי בעיה חוקתית, מעבר לדברים אחרים שדיברנו עליהם בעבר.
סיגל קוגוט: לכן הסעיף הראשון על מספר בתי האב והסעיף האחרון על השוויון כן הולכים עם המגמה.
סיגל קוגוט: לעומת זאת, האבחנה לפי אזורי הגליל והנגב, שגם אם כוונתה טובה תוצאתה יכולה להביא להדרה מסוימת בלבד, פחות טובה.
דוד רותם: קיבלתי הסתייגויות של חבר הכנסת דב חנין, חנא סויד, מוחמד ברכה ועפו אגבאריה.
סיגל קוגוט: יש כאן הסתייגויות לשם החוק.
סיגל קוגוט: לא חייבים להצביע אחת אחת.
סיגל קוגוט: כל מי שחושב ששם החוק צריך להיות אחרת, אם זה יתקבל, נצביע אחת אחת על ההסתייגויות האלה.
סיגל קוגוט: כל יתר ההסתייגויות עומדות ונמצאות.
סיגל קוגוט: נוספו עוד שתיים.
דוד רותם: אני מעלה להצבעה, האם צריך לשנות את שם החוק.
דב חנין: אני מחליף את ד"ר סוויד.
אמנון כהן: אני מחליף את מיכאלי.
דוד רותם: מי בעד שינוי שם החוק?
דוד רותם: הצבעה     בעד – 3 נגד – 7 נמנעים - אין
סיגל קוגוט: הן עולות למליאה.
דוד רותם: יש הסתייגות נוספת של חבר הכנסת בן-ארי שאומר כך: ישוב חקלאי אשר חברי האגודה שלו קיבלו החלטה ברוב מיוחס על פיהם הם נשמעים לקריאותיה של דמות סמכותית דתית אשר נשמעת לחוקי מדינת ישראל, ובלבד שהדמות מתגוררת באותו ישוב ונושאת בתפקיד רשמי מטעם המדינה, תהיה רשאית, כדוגמת רב, כומר ואימאם, תהיה רשאית במידה ותתקבל החלטה ברוב מיוחס של חברי האגודה - - -
חיים אורון: גם מוטה, הוא הרי אדמו"ר?
דוד רותם: "תהיה רשאית במידה ותתקבל ההחלטה ברוב מיוחס של חברי האגודה"...
דוד רותם: – תעשו לי טובה, אני את מוטה מכיר יותר שנים מכם.
דוד רותם: אל תשמרו על מוטה מפניי.
טלב אלסאנע: באמת הוא זקוק לשמירה מפניך.
דוד רותם: "להודיע למנהל מקרקעי ישראל ולמשרד הבינוי והשיכון כי מועמדים למגורים לישוב יתקבלו אך ורק לאחר קבלת המלצת ועדת הקבלה של הישוב".
דוד רותם: מי בעד ההסתייגות נא להרים את היד?
דוד רותם: רבותיי, הכוונה של ההסתייגות הזאת היא שכאשר יש דמות רוחנית שהיא מנהלת את הישוב והיא קובעת את ההלכות בהם, בין אם זה רב, בין אם זה כומר, בין אם זה אימאם, אז באותו ישוב תהיה ועדת קבלה כדי לבדוק התאמה.
דוד רותם: אני יכול להבין את הכוונה פה.
דוד רותם: קחו לדוגמה ישוב כמו כפר חב"ד.
סיגל קוגוט: זה לא מאפיינים ייחודיים.
סיגל קוגוט: אם זה מאפיינים ייחודיים אז יש את העילה של מאפיינים מיוחדים.
סיגל קוגוט: זאת עילה לא מוגדרת.
דוד רותם: זה מה שמציע חבר הכנסת בן ארי.
דוד רותם: אפשר להצביע בעד, אפשר להצביע נגד.
דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת בן-ארי?
דוד רותם: הצבעה     בעד – 5 נגד – 1 נמנעים - אין
דוד רותם: ההסתייגות נתקבלה.
סיגל קוגוט: ההסתייגות לא יכולה להתקבל בנוסח הזה.
סיגל קוגוט: אי-אפשר להבין מה כתוב כאן.
אריאל צבי: הממשלה לא תומכת בהסתייגות הזאת.
אריאל צבי: זה לא היה בהסכמת הממשלה, אנחנו מתנגדים לזה.
דני דנון: אם בקיבוץ מחליטים כל החברים לא לקבל חברים ממקום מסוים, זאת לא מדינת הלכה?
סיגל קוגוט: אבל זה מאפיינים ייחודיים.
דוד רותם: רבותיי, אני מצביע על 400 במקום 500 בסעיף 2(1) לחוק.
חיים אורון: לדעתי צריך להצביע גם על 100.
דב חנין: לא, על כל המספרים.
דוד רותם: סליחה רבותיי היקרים, זה לא נכון.
דוד רותם: אני רק מצביע על - - -
דב חנין: לא אדוני.
דוד רותם: לא אדוני?
דוד רותם: אז אני החלטתי.
סיגל קוגוט: רק אם יש עוד הסתייגות.
סיגל קוגוט: על ההסתייגויות שכבר עברו אנחנו הצבענו.
סיגל קוגוט: על 300 אין הסתייגות.
סיגל קוגוט: על 240, על 100.
חיים אורון: אני רוצה על 72.
דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אורון במקום 500, 72.
דוד רותם: הצבעה         בעד – 3 נגד - 7 נמנעים - אין
דוד רותם: מי בעד 400 במקום 500?
דוד רותם: הצבעה         בעד –רוב  נגד - מיעוט נמנעים - אין
דוד רותם: זה עובר להיות 400 במקום 500.
דוד רותם: הסעיף הבא גליל ונגב.
דוד רותם: נא לקרוא את הנוסח של הסעיף.
סיגל קוגוט: ניסחנו את זה לפי מה שהיושב ראש דיבר פה.
סיגל קוגוט: תיווסף להגדרות הגדרה מה זה "גליל" כמשמעותו בחוק הרשות לפיתוח הגליל.
סיגל קוגוט: מה זה "הנגב" כמשמעותו בחוק הרשות לפיתוח הנגב.
סיגל קוגוט: בהגדרה של ישוב קהילתי ייאמר: "ישוב בגליל או בנגב המאוגד".
שלמה מולה: אתה מצביע על כל החוק בסוף?
דוד רותם: החוק כבר עבר.
דוד רותם: מי בעד תוספת ההגדרה של הגליל והנגב?
דוד רותם: הצבעה         בעד – 8 נגד - 3 נמנעים - אין
ישראל חסון: אדוני היושב ראש, אני מבקש רביזיה על ההסתייגות של מיכאל בן ארי.
דוד רותם: אני אקבע מועד לרביזיה הזאת.
סיגל קוגוט: סעיף השוויון זה הסעיף האחרון.
דוד רותם: סעיף השוויון לפי הצעתו של חבר הכנסת אורון.
דוד רותם: מי בעד סעיף השוויון?
דוד רותם: הצבעה         בעד – 7 נגד - 1 נמנעים - אין
דוד רותם: תודה רבה, הסתייגות התקבלה והיא תיכנס לחוק.
דוד רותם: תודה רבה רבותיי, הישיבה נעולה.
דוד רותם: צהרים טובים, אני פותח את ישיבת הוועדה בנושא הצעת חוק איסור הטלת חרם, התש"ע-2010, של חברי הכנסת זאב אלקין, דליה איציק, אריה אלדד ורשימה שלמה של חברי כנסת.
דוד רותם: חבר הכנסת אלקין, האם אדוני רוצה להציג את הצעת החוק?
זאב אלקין: מדובר בהצעת חוק, שאני אומנם היוזם הראשון שלה, אבל יש שורה ארוכה של יוזמים.
זאב אלקין: למעשה, הרבה ראשי הרבה סיעות בכנסת – יחד אתי חברת הכנסת דליה איציק, יושבת ראש סיעת קדימה, והרבה סיעות מהקואליציה והאופוזיציה, יש פה כמעט את כל ראשי הוועדות בכנסת, כולל אותך, אדוני היושב ראש, וכמעט כל חברי נשיאות הכנסת.
זאב אלקין: זה מלמד על כך שהצעת החוק, לפחות בשלב הגיבוש שלה, זכתה לתמיכה מקיר לקיר כמעט בכנסת ישראל.
זאב אלקין: לגבי תוכן הצעת החוק - אני גם אצטרך להתייחס להתחייבות שלקחתי על עצמי כתוצאה מהחלטת ועדת השרים לחקיקה, והתנאי היה לתמיכה במליאת הכנסת.
זאב אלקין: הצעת החוק באה לתת מענה לתופעה הולכת ומחריפה של החרמת מדינת ישראל.
זאב אלקין: במקור דובר על כך שרצינו לתת מענה לקמפיינים של ההחרמה מבחוץ ולא רק מתוך מדינת ישראל.
זאב אלקין: בנוסח הטרומי היא בנויה על שלוש רגליים, אתאר בקצרה את כולן ואגיד מה ההתחייבות שנאלצתי לקחת על עצמי כתוצאה מדרישות ועדת השרים לחקיקה.
זאב אלקין: התחום הראשון של הצעת החוק מטפל ביוזמת החרם על-ידי אזרח ישראלי או גוף ישראלי.
זאב אלקין: במקרה הזה מדובר על כך שהפעילות הזאת – יוזמה של חרם, עידוד והשתתפות בו - תחשב כעוולה אזרחית, עם התוצאות הרלוונטיות לכך, כולל אפשרות לפסוק ללא הוכחת נזק עד ל-30,000 שקל על-ידי בית המשפט.
זאב אלקין: במידה שיוכח נזק, אז כמובן בהתאם לגובה הנזק למי שנפגע, ובנוסף לזה קנס, כפי שמצוין בהצעת החוק.
זאב אלקין: זו הרגל האחת.
זאב אלקין: רגל שניה של החוק הייתה קשורה לאדם שאינו אזרח או תושב ישראל, שהוא פועל כדי ליזום חרמות נגד ישראל.
זאב אלקין: היה כאן מענה מסוים.
זאב אלקין: הרגל השלישית טיפלה במדינה או ישות מדינית זרה שיוזמת חרם על מדינת ישראל, גם כן עם סנקציות אפשריות, שמדינת ישראל יכולה לנקוט.
זאב אלקין: לצערי, מכל שלושת התחומים האלה שני התחומים האחרונים, לפי הדרישה של ועדת השרים לחקיקה, נאלצתי לוותר עליהם.
זאב אלקין: לכן ההתחייבות שלקחתי על עצמי היא, שמתוך סעיפים 1 עד 8 ועדת השרים חייבה אותי לוותר על 5, 6, ו-8.
זאב אלקין: 8 זה הפעלה רטרואקטיבית ו-5 ו-6 אלה הסעיפים שדיברתי עליהם, שקשורים לאדם או גוף בחוץ לארץ או ישות מדינית זרה.
זאב אלקין: לכן, במסגרת ההתחייבות הזאת, מה שנשאר מבחינתי זה החלק שמטפל בחרמות שמובלות על-ידי אזרחים או גופים ישראלים.
זאב אלקין: עד כאן בפן של התוכן.
זאב אלקין: אני חייב להתייחס גם להקשר הכללי שבתוכו הצעת החוק הזאת מגיעה.
זאב אלקין: נדמה לי שנעשה אפילו מחקר של הממ"מ, שפורסם, והוא מלמד אותנו עד כמה אנחנו נמצאים במצב אבסורדי.
זאב אלקין: קיים חוק אמריקני, שעל חברה אמריקנית או ראש חברה אמריקנית שמשתתפים בחרם נגד מדינת ישאל מטיל עונשים כבדים – קנסות ואפילו מאסר, שבמצבים מסוימים יכול להגיע עד לחמש שנים.
זאב אלקין: יש חוק גרמני.
זאב אלקין: אזרח אמריקני שישתתף בחרם על מדינת ישראל צפוי לעונש כבד; אזרח ישראלי שיוזם חרם על מדינת ישראל, עד היום, במסגרת החוק הקיים, אין למעשה שום כלי שיכול להתמודד אתו.
זאב אלקין: כמובן, המצב אבסורדי.
זאב אלקין: פעם אולי לא העלינו על דעתנו שמתוכנו יהיו מי שיובילו קמפיינים של החרמת מדינת ישראל, היום, לצערי, מדובר בתופעה שהולכת ומתרחבת.
זאב אלקין: אתמול זה היה פסטיבל באילת, שלשום או לפני חודש זו יכלה להיות אוניברסיטה ישראלית כזאת או אחרת, אחר כך הייתה חברה ישראלית, אחר כך היכל תרבות באריאל, אחר כך חברה שפועלת ביהודה ושומרון, ואין לזה גבול.
זאב אלקין: פעם זה כאן ופעם זה שם, אבל התופעה הזאת, של הובלת קמפיינים של חרם על-ידי אזרחים ישראלים התופעה הזאת הולכת ומתרחבת.
זאב אלקין: הגיע הזמן לשים לזה קץ, והחוק הזה בא להגן על מדינת ישראל, לפחות בצורה מינימלית.
זאב אלקין: אזרח ישראלי שפועל כנגדנו צריך לדעת שהוא יישא בתוצאות.
דוד רותם: חבר הכנסת אלדד, בבקשה.
אריה אלדד: שתי הערות.
אריה אלדד: במידה רבה הוצאת שלושת הסעיפים, 5, 6, ובמידה מסוימת גם 8, מחלישה מאוד את החוק הזה, ולא זאת הייתה כוונת אלה שכתבו אותו ויזמו אותו, ואני ביניהם.
אריה אלדד: ברמה הפורמלית, יושב ראש הקואליציה חבר הכנסת אלקין, ראשון היוזמים, באמת קיבל על עצמו התחייבות כזאת.
אריה אלדד: אותי לא שאלו ולא התחייבתי, ולכן יש שאלה פורמלית עד כמה ההתחייבות הזו מחייבת אותי, כאחד היוזמים של החוק, להסיר את הסעיפים הללו.
אריה אלדד: בנוסף, גם אם נישאר רק עם הסעיפים הפרסונליים ולא המדינתיים, נכון יהיה להכניס סעיף שאומר שיחיד או חברה ישראלית שמקבלים עליהם את תנאי החרם האלה, מדינת ישראל לא תתקשר אתו בהסכמים או בחוזים, לא תשתף אותו במכרזים שלה אם הוא קיבל על עצמו את החרם שמוגדר עכשיו בסעיף 1 של החוק כאיסור.
טלב אלסאנע: אני לא מופתע מהצעת החוק הזו, שלדעתי היא מצטרפת לאווירה שקיימת.
טלב אלסאנע: אני, היושב ראש, רק מופתע למה לא הכניסו בחוק גם חרם על כל מי שמותח ביקורת על מדיניות הממשלה, מי שלמשל מתנגד לכיבוש, להחרים אותו, להעניש אותו.
דוד רותם: תוכל לרשום הסתייגות.
טלב אלסאנע: מי שדורש, למשל, הסרת התנחלויות.
אריה אלדד: אתה רוצה להציע חוק כזה?
אריה אלדד: תציע, אולי נצטרף.
טלב אלסאנע: לא, אני חושב שזו המגמה, זו האווירה.
טלב אלסאנע: העולם משתנה סביבנו ואנחנו הולכים בניגוד לכל מה שמתרחש בעולם.
טלב אלסאנע: הרי כל החוק הזה מיועד לסתימת פיות ולמניעת ביקורת לגיטימית נגד מציאות שהיא לא לגיטימית.
זאב אלקין: חרם זה ביקורת, טלב?
טלב אלסאנע: חבר הכנסת אלקין, הכיבוש הישראלי, על פי החוק הבין-לאומי, הוא לא לגיטימי.
טלב אלסאנע: הכיבוש הוא דבר לא חוקי, הכיבוש הוא עבירה על-פי החוק הבין-לאומי, ואנחנו אומרים שהכיבוש שלנו הוא הכי לגיטימי, ומי שמתנגד לכיבוש שלנו הוא עושה עבירה, הוא עושה דבר לא לגיטימי ואנחנו נכה בו בכיסו, ונקבע ענישת מינימום ללא הוכחת נזק.
טלב אלסאנע: מה זה יכול להיות הדבר הזה?
דוד רותם: כשתהיה בשלטון, זה מה שתעשה.
טלב אלסאנע: אם אתה בשלטון זה לא אומר שהכול מותר לך, זה לא אומר להפוך את היוצרות ולשנות כללי יסוד, לא אומר שצריך להגיד לאנשים: מחר תלכו על הידיים ולא על הרגליים ולהגיד שזה חוקי ולגיטימי.
טלב אלסאנע: יש דברים בסיסיים, צריך טיפה של סבירות.
טלב אלסאנע: אתם מדרדרים את הכנסת לתת-רמה בחקיקה הדרקונית חסרת ההיגיון הזו.
טלב אלסאנע: אני רוצה לומר בצורה חד-משמעית: אני קורא להחרים את המוצרים שנעשים על-ידי המתנחלים באדמות הפלסטיניות.
טלב אלסאנע: הם שודדים את הקרקעות, הם מנצלים את דמם וזיעתם - - -
זאב אלקין: אדוני היושב ראש, אם החוק הזה היה מתקבל יכול להיות שהיו תובעים את חבר הכנסת טלב אלסאנע.
טלב אלסאנע: דבר שני, מה זאת אומרת ישות זרה?
טלב אלסאנע: הרי כולנו יודעים מה הכוונה.
טלב אלסאנע: הכוונה לרשות הפלסטינית, הכוונה היא לנצל את העליונות, לנצל את התלות, כדי להכות בפלסטינים – עניין העיר הפלסטינית שבונים, כדי למנוע מחברות ישראליות להשתתף בבניה של אותה עיר פלסטינית.
טלב אלסאנע: זו חקיקה שגם נוגדת את מדיניות הממשלה.
טלב אלסאנע: למה, למשל, כשנשמעה קריאה להחרים את טורקיה עקב העמדה הפוליטית שלה לא התקוממת, להגיד לאותן חברות תיירות שזה דבר פסול?
טלב אלסאנע: הרי העולם הולך, למשל, להחרים את איראן עקב המדיניות שלה, אז חרם כלכלי עקב מצב פוליטי, כהבעת דעה פוליטית, הוא דבר לגיטימי.
טלב אלסאנע: אני חושב שהשימוש בקריאה של חרם כלכלי או חרם תרבותי או חרם אקדמי כדי להעביר מסר של מחאה, אני חושב שהוא הכי לגיטימי שיכול להיות, וגם כדי להביע מורת רוח ממדיניות ממשלה.
טלב אלסאנע: המציאות של שליטה בעם אחר זה לא לגיטימי.
טלב אלסאנע: כדי להביא לשינוי מגמה, שינוי מדיניות, תפיסה של הפסקת הכיבוש וחזרה לשפיות - מותר להשתמש בכלים שלא גורמים לשפיכות דמים, אין בהם אלימות, יש בהם מחאה.
טלב אלסאנע: זו מחאה לגיטימית, וכאשר מונעים אותה מפנים את אפיקי המחאה לאפיקים יותר אלימים במקום לדרכים האלה, שלדעתי יש בהן חופש הבעה, חופש דעה וחופש ביטוי.
דב חנין: החוק הזה הוא בוודאי חלק מהמתקפה האנטי דמוקרטית, אדוני היושב ראש, שאתה ומפלגתך מובילים בכנסת.
דוד רותם: תגיד עוד פעם.
דוד רותם: אני מקווה שאתם מצלמים.
דב חנין: הוא בוודאי חלק מהמתקפה האנטי דמוקרטית שאתה ומפלגתך מקדמים פה בכנסת, אבל עיון ברשימת היוזמים של החוק זה מלמד אותנו שהפעם הבעיה היא הרבה יותר קשה.
דב חנין: על פני הדברים - - -
חיים אורון: כולם באותיות בולטות, זאת אומרת כולם יוזמים פה.
חיים אורון: פה כולם במעמד שווה.
דוד רותם: הם רואים את הסקרים וכולם רוצים להצטרף אלינו.
דב חנין: על פני הדברים, אדוני היושב ראש, החוק הזה הוא מהלך גס וכוחני, אנטי דמוקרטי וברוטלי.
דב חנין: אבל האמת היא שכאשר מעיינים בחוק בתשומת לב רואים שהוא בפועל מהלך מתוחכם.
דב חנין: הוא מהלך מאוד-מאוד מתוחכם ואסור שהברוטליות של החוק הזה תסתיר מעינינו את התחכום ואת התרגיל הפוליטי המסוכן שנעשה באמצעות החוק הזה.
דב חנין: העוקץ של החוק נמצא – וזה עוקץ דרמטי - בזיהוי המוחלט שהחוק הזה מבקש לייצר בין מדינת ישראל לבין השטחים הכבושים.
דב חנין: זה המרכז.
דב חנין: המרכז של החוק הזה נמצא בסעיף ההגדרות שקובע מה נכלל בתחומי החרם האסור על מדינת ישראל, זה כולל גם חרם על אדם, למשל, מחמת קשריו עם אזור הנמצא בשליטת מדינת ישראל.
דב חנין: זה העוקץ הדרמטי של החוק, כאן ההישג הגדול שלכם.
דב חנין: אתם מצליחים, בתרגיל הפוליטי הזה שאתם עושים, לגייס את המרכז הפוליטי לאג'נדה של הימין הקיצוני, כי זה מה שאתם עושים בחוק הזה.
דב חנין: החוק הזה מגייס את המרכז הפוליטי לאג'נדה של הימין הקיצוני ביותר במדינת ישראל.
דב חנין: אני מסתכל ברשימת היוזמים של החוק ואני מצטער לראות פה רשימה של חברי הכנסת מסיעת קדימה, שלפחות פורמלית מחויבת להסדר שלום ישראלי-פלסטיני ושתי מדינות לשני העמים.
דב חנין: באמצעות התרגיל שעשיתם בחוק הזה, אתם גם את סיעת קדימה גייסתם לאג'נדה הזאת, של הימין הקיצוני.
דב חנין: אמרתי, החוק הזה הוא חוק מרחיק לכת, הוא קובע זיהוי מוחלט בין מדינת ישראל לבין השטחים הכבושים.
דב חנין: זה המרכז של החוק הזה, זו האמירה הפוליטית החשובה ביותר של החוק הזה.
דב חנין: זה חוק מאוד מרחיק לכת מבחינת המנגנונים שלו.
דב חנין: הוא אומר שכל בן-אדם שמעודד השתתפות בחרם על השטחים הכבושים – וכמו שאמרתי, זה העוקץ האמיתי של העניין, הרי בישראל אין אנשים שמציעים, יכולים להציע או מקדמים בפועל חרם בתוך ישראל על ישראל.
דב חנין: החרם היחידי הרלוונטי לתחומי מדינת ישראל זה החרם על השטחים הכבושים ועל מה שמייצרים בהם.
דב חנין: בחוק הזה אתם קובעים שבן-אדם שמגיע למסעדה ואומר שלא רוצה לשתות יין שיוצר בשטחים הכבושים ומחזיר את היין הזה למלצר, עלול להיות צפוי לקנס של 30,00 שקל כמי שעודד השתתפות או אולי סיפק מידע כדי לקדם את אותו חרם אסור על תוצרי ההתנחלויות.
דב חנין: אדוני היושב ראש, נתתי את סעיף 2 כדוגמה לאופן שבו אתם, באופן קיצוני ומרחיק לכת, פוגעים בזכויות דמוקרטיות ואזרחיות בסיסיות של אזרחי ישראל, כולל הזכות לא לשתות יין שמיוצר בשטחים.
דב חנין: כולל הזכות הזאת, כן.
דב חנין: יש זכות עדיין לא לשתות יין שיוצר בשטחים.
דב חנין: אבל החוק כל כך קיצוני וכל כך מרחיק לכת, שבסופו של דבר – וזו הנקודה המעניינת - הוא מייצר מנגנון רב עוצמה, שמטרתו לקדם את החרם על מדינת ישראל בעולם.
דב חנין: החוק הזה בעצמו מייצר מנגנון רב עוצמה שמכוון לסייע ולקדם את החרם על מדינת ישראל בעולם, ואת זה אתם עושים בסעיף 6 של החוק.
דב חנין: אתם אומרים: "חוקקה ישות מדינית זרה חוק המטיל חרם על מדינת ישראל" - וחוק המטיל חרם על מדינת ישראל זה כולל תוצרי התנחלויות - תהיה אותה מדינה זרה צפויה לאותן סנקציות של הסעיפים הקטנים שנמצאים בסעיף 6.