GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה מולה: היא לא מקבלת תרומות רק מאנשים פרטיים בלבד.
שלמה מולה: זאת אומרת, אתם כאן עושים סלט ואיפה ואיפה.
שלמה מולה: אני אתן את הדוגמה הבולטת ביותר.
שלמה מולה: הסוכנות היהודית כמעט במשך דורי דורות מקבלת למשל במסגרת מענק אמריקאי כשמונים מיליון דולר – היום פחות – והכסף הזה מגיע לסוכנות היהודית ולהסתדרות הציונית העולמית.
שלמה מולה: כאן אתה לא יכול לבוא ולומר לסוכנות שמאמריקה היא יכולה לקבל אבל מגופים אחרים היא לא יכולה לקבל.
שלמה מולה: אתם בחוק הזה עושים סלט אחד גדול.
שלמה מולה: זאת הייתה רק הבהרה.
חנא סוייד: לא זה מה שהבטחת.
דוד רותם: אני אתן כל אחד לדבר.
דוד רותם: הרי כל אחד מכם ינמק את ההסתייגויות ויוכל לדבר כמה שהוא רוצה.
דוד רותם: רק שתדעו לכם שאני מצביע.
דוד רותם: הבטחתי, אז בבקשה.
דוד רותם: אתה מוכן לוותר לחבר הכנסת חנין?
חנא סוייד: הוא ידבר אחרי.
דוד רותם: חבר הכנסת שנלר הוא אחד המציעים בחוק הזה.
שלמה מולה: אנחנו מפלגה פלורליסטית.
אורית זוארץ: יש דמוקרטיה בקדימה, בניגוד לתנועות אחרות שעל פיו יישק דבר.
דוד רותם: כן, טוב מאוד.
דוד רותם: אצלכם פשוט אין מי שעל פי יישק משהו.
אורית זוארץ: על פיה.
אורית זוארץ: נכון, אתה צודק, על פיה יישק דבר.
דוד רותם: לא, אל תתחילי עם הטרדות.
דוד רותם: יישק, זה כבר מסוכן.
חנא סוייד: אדוני היושב ראש, היום אחרי ששמעתי את ההתייחסות של מספר ארגונים שכל כך שמחים ומובילים בצורה זו או אחרת את הצעת החוק, התחזקה אצלי העמדה – שחלקית הבעתי אותה בפעם שעברה – שהצעת חוק זו מתחברת לאווירה כוללת, אווירה מקרתיסטית שכוונתה לרדת על ארגונים דמוקרטיים, ארגוני חברה אזרחית, על אוניברסיטאות, על מוסדות השכלה גבוהה, על שופטים בהמשך, על כלי תקשורת, על הכל, על כל מה שמדבר, על כל מה שחופשי, על כל מה שדמוקרטי.
חנא סוייד: הצעת החוק הזאת, אדוני היושב ראש, איננה מוסיפה למינהל התקין.
חנא סוייד: היא לא מתכוונת להוסיף ולהגביר את המינהל התקין ואת השקיפות.
חנא סוייד: הרי נאמר כאן על ידי מומחים – ואני לא מומחה גדול במשפט – שאת השקיפות המתבקשת, השקיפות שאנחנו רוצים ושכאילו מייחלים לה, היא כבר קיימת בחוקים הקיימים.
חנא סוייד: בוא נאמר שלא אתה מומחה המשפט היחידי בארץ אלא יש עוד אנשים אחרים.
חנא סוייד: שאני קשוב להם.
דוד רותם: הם פחות מומחים ממני.
חנא סוייד: לא בדיוק.
חנא סוייד: לא כך התרשמתי.
חנא סוייד: תראה, אני גם מכבד את הידיעה המשפטית שלך, אני מכבד את הדעות המשפטיות האחרות, ואני אומר שנאמר כאן שכאילו  העניין של השקיפות כבר קיים בחוקים אחרים.
חנא סוייד: הכוונה של החוק הזה היא סימון, הפחדה ורדיפה.
חנא סוייד: הכוונה של הצעת החוק הזאת היא גרירה  של הדיון מדיון משפטי לרחוב, להפחדה, לכוח, לאיומים.
חנא סוייד: אני רוצה לומר לך אדוני היושב ראש שהשיח הזה בארצות הברית ובכלל כל התנועות האלו שעלו כאן כמכונים, הם חלק ממה שנקרא דבד פרוג'קט שעובד באוניברסיטת שיקאגו בארצות הברית וזאת לא המצאה ישראלית.
חנא סוייד: אנחנו יודעים מי מעורר ומי שופך את הכסף, אבל אני רוצה לומר לך אדוני היושב ראש שזה כבר גרר בארצות הברית ניסיון התנקשות בגבריאל גיפורד, חברת הקונגרס שם.
חנא סוייד: בסופו של דבר, זאת הכוונה כאן.
חנא סוייד: הכוונה כאן היא לעשות הסתה והיא להביא לכך שאנשים כאן יירצחו ברחובות כתוצאה מהפעילות שלהם.
חנא סוייד: אני עוד לא סיימתי.
דוד רותם: לא, אתה לא סיימת, אני יודע, אבל אין לך עכשיו שעתיים.
חנא סוייד: אני אומר לך אדוני היושב ראש שאני כבר רוצה להזהיר מהמדרון החלקלק והמסוכן.
חנא סוייד: זה לא חלקלק שזה נעים, אלא זה מדרון חלקלק ומסוכן ובסופו של דבר זה יביא לאנשים ברחוב, וזו הכוונה כאשר רוצים שבכל רחוב ובכל מודעה ייאמר מי מימן ומי אחראי וזה יעורר כוחות שחורים שינסו בסופו של דבר להתנקש, לרצוח ולהרוג.
חנא סוייד: זה דבר מסוכן מאוד לחברה הישראלית.
חנא סוייד: אני רוצה להוסיף עוד הערה אחת אדוני היושב ראש.
חנא סוייד: אומרים כאן, לפחות חלק מחבריי, שאם מבקשים משהו מהחברה האזרחית, בוא נגיד משוחרי הדמוקרטיה או השמאל, צריך אותו דב ר לבקש מהימין.
חנא סוייד: אני רוצה להזכיר לחבריי שחופש הביטוי הוא דבר שהוא לגיטימי, גם לימין וגם לשמאל, ואני לא רוצה שנשים את עצמנו ברובריקה הצרה הזו שאם יש משהו שמגביל את החופש הדמוקרטי, אז לגיטימי אם אתה מגביל אותי כשמאל, תגביל גם את הימין.
חנא סוייד: אני לא מקבל את ההיגיון הזה.
חנא סוייד: אני כן מקבל את ההיגיון שבסופו של דבר אם רוצים להגביל ארגון לקבל תמיכה ממדינה, בוודאי צריך להגביל ארגונים ששמותיהם הוזכרו כאן, שפועלים בהתנחלויות ובהפקעת קרקעות.
חנא סוייד: בוודאי צריך להגביל אותם בקבלם כספים מפרטים ולא מישויות זרות.
חנא סוייד: רציתי להבהיר שאנחנו קוראים לחופש פעולה, לשוק דעות חופשי, גם לשמאל וגם לימין בארץ.
חנא סוייד: לכן אני אומר שאנחנו צריכים להיזהר בהעלאת הטענה הזאת.
דב חנין: הערות מקדמיות.
דוד רותם: מעבר למה שאמרת?
דב חנין: מעבר למה שאמרתי.
דב חנין: כמו שהבטחתי לך, אני לא אחזור על הדברים שאמרתי בדיון הקודם.
דב חנין: אני רוצה לסכם את התנגדותי להצעת החוק הזאת ברמה העקרונית, לפני שאנחנו נכנסים לפרטים, בשאלה ממה אתם מפחדים.
דב חנין: ממה אתם מפחדים.
מיכאל בן-ארי: ממה אתם מפחדים?
דב חנין: אנחנו לא מפחדים בכלל.
מיכאל בן-ארי: אתם מפחדים.
דב חנין: לא. ממש לא מפחדים.
דב חנין: אתם מפחדים מארגוני חברה אזרחית שכנראה עושים פעילויות ומשפיעים על דעת הקהל.
דב חנין: מזה אתם מפחדים.
דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.
אורית זוארץ: הוא אמר שהוא הולך בשוק הכבוש.
מיכאל בן-ארי: גם ארץ ישראל היא שלנו.
מיכאל בן-ארי: גם יפו, תשאלי את דב חנין, כבושה.
דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי, אני קורא לך לסדר פעם שנייה.
דוד רותם: חברת הכנסת זוארץ, אני קורא לך לסדר פעם שנייה.
דוד רותם: שניכם בפעם השנייה.
שלמה מולה: כל מה שהיא  אמרה לו ---
דוד רותם: אתה תהיה בפעם השלישית בעוד שנייה.
דב חנין: הצעת החוק הזאת היא סימן של חולשה שלכם, חוסר ביטחון שלכם בעמדתו של הציבור, בעמדותיהם של אנשים.
דב חנין: הדבר הזה, אגב, מאפיין סוג מאוד מסוים של משטרים.
דב חנין: סוג מאוד מסוים של משטרים בהם ארגוני החברה האזרחית מוגבלים, נרדפים ונחסמים.
דב חנין: זאת לא המצאה ישראלית אלא זה קיים בכל מיני מקומות אחרים בעולם וזה תמיד ביטוי של חוסר ביטחון עצמי, אדוני.
דב חנין: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק לא נכונה.
דב חנין: היא לא נכונה מכיוון שהיא לא מתמקדת בבעיות האמיתיות של השקיפות.
דב חנין: יש בעיות של שקיפות.
דב חנין: קמפיין הגז, זאת בעיה של שקיפות ושם אנחנו לא יודעים מי עמד מאחורי הקמפיין הזה שזרקו עליו מיליונים.
דוד רותם: תציע הצעת חוק.
דב חנין: יש בעיות של שקיפות בעמותות כמו אלעד ועטרת כוהנים שאני מנסה לחפש מי הם התורמים שלהם והמדינה נותנת להם פטור מלגלות את המקורות שלהם.
דב חנין: שם נמצאות בעיות השקיפות.
דב חנין: בואו נתמודד עם בעיות השקיפות האמיתיות האלה.
דב חנין: לכן הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק לא נכונה.
דב חנין: היא לא מתמודדת עם בעיית השקיפות היכן שצריך אלא היא מתמקדת בבעיית השקיפות מול יריבים פוליטיים.
דב חנין: מכאן אני מגיע לאמירה השנייה.
דוד רותם: אלעד ועטרת כוהנים הם לא יריבים פוליטיים.
דוד רותם: דב חנין, תהיה הגון עד הסוף.
דב חנין: אני הגון עד הסוף.
דוד רותם: תהיה הגון עד הסוף.
דב חנין: אני מציע אדוני היושב ראש בדיוק את אותם סטנדרטים על ארגוני שמאל וארגוני ימין.
דב חנין: שקיפות מלאה ומוחלטת.
דוד רותם: כל מי שיקבל ממדינה זרה.
דב חנין: לא אדוני, מכל גורם.
דוד רותם: מדינה זרה.
אורית זוארץ: לא. מכל גורם.
דוד רותם: אתם שכנעתם אותי שכל הרצון שלכם הוא להילחם בעמותה מסוימת.
שלמה מולה: לא. ממש לא.
דוד רותם: יש כאלה כאן שמזכירים את השם של העמותות.
דב חנין: אדוני היושב ראש, אמרתי שהצעת החוק הזאת היא לא נכונה מבחינה משפטית והיא לא צודקת מבחינה עניינית.
דב חנין: אני מגיע לנימוק השלישי.
דב חנין: הצעת החוק הזאת היא מוזרה ואבסורדית כי מדינת ישראל היא אחת המדינות שיותר מכל מדינה אחרת בעולם מממנת ארגונים ופעילויות מחוץ למדינת ישראל.
דב חנין: אם אתם רוצים, אני יכול לתת לכם רשימה ארוכה.
דב חנין: הסטנדרטים  שאתם מייצרים כאן היום הם סטנדרטים שיפגעו בפעילויות של מדינת ישראל מול ארגונים יהודיים וציוניים בכל רחבי העולם.
דב חנין: אלה הסטנדרטים שאתם רוצים, אלה הסטנדרטים שאתם מקדמים.
דב חנין: נימוק אחרון שבו אני רוצה לסיים את דבריי.
דב חנין: רבותיי חברי הכנסת מהימין, צר  לי לומר לכם, מה שאתם מציעים הוא גם לא אפקטיבי.
דב חנין: תראו את הדוגמה.
דב חנין: הדוגמה הקלאסית, שכנתנו מדרום, מצרים.
דב חנין: איזה הגבלות מובאראק שם על החברה האזרחית שם ולאן הוא הגיע.
דב חנין: לכן חברות וחברים, חברה אזרחית זה לא משהו שאפשר לסתום לו את הפה, זה לא משהו שאפשר לחסל אותו ולא משהו שאפשר להעלים אותו אלא זה חלק מהמציאות של המאה ה-21.
דב חנין: מי שרוצה ללכת בדרכו של מובאראק , אני חושב שהדרך הזאת לא מתאימה למדינת ישראל, לא ראויה למדינת ישראל ובוודאי גם לא תביא לתוצאות  כפי שאת מובאראק היא לא הביאה לתוצאות.
דב חנין: אדוני היושב ראש, קודמי חבר הכנסת סוייד דיבר על מדרון חלקלק שאנחנו נמצאים בו לצערי בהצעת החוק הזאת, כמו בהצעות אחרות שאתם מקדמים עכשיו.
דב חנין: אתם מעבירים אותנו מהמדרון החלקלק  למקום לא דמוקרטי, פשוט לצניחה חופשית.
חיים אורון: שאלה לסדר.
חיים אורון: האם אנחנו עובדים לפי הצעת החוק המקורית של אלקין?
דוד רותם: אנחנו עובדים לפי הצעת החוק שעברה את הקריאה הראשונה.
דוד רותם: חיים אורון:     	האם אמירתו של היושב ראש ---
דוד רותם: התחייבותו של היושב ראש שהחוק לא יבוא אלא אם כן הוא יחול גם על זה, שונתה בגלל שאני הבנתי למה מכוונים חלק מהחברים, לארגונים ספציפיים.
חיים אורון: אני כנראה אמות תמים כי אני חשבתי שאמירתך היא אמירה.
חיים אורון: כל אחד מתנהג על פי כבודו האישי.
חיים אורון: אני קיבלתי את אמירתך בכל הרצינות.
דוד רותם: התכוונתי בכל הרצינות עד אותו רגע שהתחילו לדבר כאן על עמותות ספציפיות.
חיים אורון: אני רוצה לומר דבר נוסף לפרוטוקול ולא באירוניה.
חיים אורון: מדובר כאן בדיל פוליטי בין ישראל ביתנו לבין הליכוד.
חיים אורון: ב-12 בוועדה אחרת יאשרו שתי ועדות חקירה שהתנאי שלכם לקבל אותן הייתה קבלת החוק של אלקין כפשוטו.
חיים אורון: זה תחת העיניים של משרד המשפטים, תחת הכנסת, וזה מה שקורה כאן.
חיים אורון: שני חברי כנסת קיבלו ועדות חקירה, שניים.
חיים אורון: אגב, למה שניים?
חיים אורון: תנו עשרים.
חיים אורון: אני אתן לכם עוד כמה נושאים לחקור ושכל אחד יחקור.
דב חנין: אל תציע כי זה עוד יתקבל.
דב חנין: חיים אורון:     	בסדר.
דב חנין: כל אחד יחקור – ואת זה אני לא אומר באירוניה – ותמורת זה אתה חזרת מהבטחתך לפרוטוקול שאיחדה כאן חלק מהאנשים שהתנגדו לחוק ואמרו שאם זה חל על כולם, מבחינתי לא צריך לשנות שום דבר, יחול על כולם.
דב חנין: חזרת להצעה הזאת באופן מביש ועכשיו הכנסת תחוקק חוק שברור לחלוטין גם על פי השקפתך שהחוק הזה מכוון רק לכתובת אחת במדינת ישראל.
דוד רותם: לא. החוק הזה לא יהיה מכוון לעמותות ספציפיות שכולכם נקבתם בשמות שלהם כי זה מה שמעניין אתכם.
חיים אורון: תסלח לי, אני אומר בעברית פשוטה.
דוד רותם: אני שומע את כל חבריך.
דוד רותם: אתה לא היחיד כאן.
חיים אורון: אני אומר לאנשי האוניברסיטאות ולסוכנות היהודית, אני התכוונתי לכל שקל.
חיים אורון: אלה שכאן מסתתרים מאחורי נורמות חצויות  שיגיעו אליכם מהר מאוד, ואתם לא יודעים כמה מהר, וזה כבר הגיע אליכם.
חיים אורון: קיימנו כאן דיון על החופש האקדמי, אז דיברו אתכם על זה.
חיים אורון: אז נתנו לכם גב, אבל עכשיו אתם באים לכנסת – וסליחה שאני אומר את זה לך כי את לא מייצגת את כולם – בפחדנות ואת יכולה להעביר את זה לכל הנשיאים.
חיים אורון: בפחדנות.
חיים אורון: נותנים יד לחוק שכרגע לא פוגע בכם, כי יסדרו לכם יוצא מן הכלל.
חיים אורון: השלב הבא כשיגלו את המחקר  שכאן בעיני מישהו הוא לא ימצא חן, יבואו ויאמרו: סליחה, אני רוצה לדעת מי מימן את המחקר המסוים הזה על זכות השיבה או על הבדואים.
דוד רותם: חיים אורון, למה אתה בא אליכם בטענות?
דוד רותם: הם לא מצביעים כאן.
חיים אורון: אני בא בטענה קשה לגורמים הציבוריים שחושבים שהבעיה היא רק של האגודה לזכויות האזרח, שהאגודה היא רק של הארגונים שיושבים כאן מאחור.
חיים אורון: אתם בתוך הסיפור כבר.
חיים אורון: עוד לא הרגשתם בזה, אבל אתם שם, ואתם מופיעים כאן בעמדה שאומרת שרק יוציאו אתכם החוצה.
חיים אורון: תאמרו להפך.
חיים אורון: תאמרו שאתם חלק מהסיפור, ואז זה ייפול.
חיים אורון: אני אומר בגלוי, אז ילכו התורמים שלכם לראש הממשלה, כפי שהם הלכו, אז ילכו המוסדות הציוניים לראש הממשלה ויאמרו לו שהוא מטורף במה שהוא עושה כאן וכי הם לא רוצים לתרום למדינה כזאת.
חיים אורון: אבל נוח לכם כי זה רק אנחנו עכשיו.
שלמה מולה: אני מבקש להתייחס.
דוד רותם: אתה תתייחס כשתנמק את ההסתייגויות.
שלמה מולה: מותר לי לשאול שאלה?
דוד רותם: לא. אי אפשר עכשיו לשאול שאלה.
שלמה מולה: אני בכל זאת מבקש לדעת מנציגת רשם העמותות מה עמדת רשם העמותות לגבי החוק הזה, שנית, האם מה שנאמר כאן, יש כאן עמותות שמגישות דוחות ויש כאלה שלא מגישות דוחות, האם אתם אוכפים את החוק או לא.
דוד רותם: אני אחליט מתי היא תענה.
דוד רותם: אין כאן עמדת רשם העמותות.
דוד רותם: יש כאן עמדת ממשלה.
שלמה מולה: עלו כאן טענות שיש כאלה שלא מגישים.
דוד רותם: עלו טענות.
דוד רותם: אני אחליט מתי הם יענו לך.
דוד רותם: חברים, אנחנו מתחילים לקרוא את החוק.
אפרת חקק: יש לי מספר הערות על הנוסח.
אפרת חקק: קודם כל,  כפי שאמרתי לפני קריאה ראשונה, לדעתי האכסניה  הנורמטיבית הנכונה לחוק הזה היא חוק העמותות ולא חוק נפרד.
אפרת חקק: אבל ככל שנעביר חוק נפרד, המונחים צריכים להיות ככל האפשר מותאמים לחוק העמותות, גם מבחינת הנוסח וגם מבחינת המהות.
אפרת חקק: ההערה הראשונה שלי היא לגבי איזה עמותות אפשר להחיל את חובת הדיווח המוגברת.
אפרת חקק: מה שיש בחוק העמותות היום זה  חובה רק על העמותות שמחזורן מעל 300 אלף שקלים ועל תרומה מצטברת של מעל 20 אלף שקלים.
אפרת חקק: יש בזה היגיון גם מבחינת המהות של ההצעה כי לדעתי רק עמותה שיש לה מחזור מעל 300 אלף שקלים יכולה להשפיע.
אפרת חקק: עמותה שמקבלת תרומות ומחזורה מתחת ל-300 אלף שקלים, אין לה את הצוות כדי למלא דוחות כל רבעון.
אפרת חקק: אני מציעה גם להגביל את החובה כמו שיש בחוק העמותות.
אפרת חקק: הערה שנייה.
אפרת חקק: מבחינת הנוסח שעבר קריאה ראשונה, כתוב שנתמך שקיבל תמיכה כספית חייב לדווח.
אפרת חקק: מה שיש בחוק העמותות זה: תרומה ויש גם הגדרה של תרומה  שמחריגה הקלת מס.
אפרת חקק: ראוי שההגדרה תהיה אותה הגדרה  גם בחוק החדש וגם בחוק העמותות.
אפרת חקק: הערה שלישית.
אפרת חקק: אני מציעה לצמצם את תכיפות הדיווח כך שהדיווח יהיה כל חצי שנה ולא כל רבעון, כך שהשקיפות תהיה בערך אותו הדבר והטרטור יהיה פחות.
אפרת חקק: הערה רביעית.
אפרת חקק: בסעיף המדבר על מסע פרסום מיוחד, אני מציעה לצמצם את הסעיף רק למסע פרסום בכתב כי מסע פרסום בטלוויזיה או ברדיו, בכל מקרה היום אסור לפרסם מודעה פוליטית.
אפרת חקק: לכן זה לא מוסיף על מה שקיים היום ויש להגדיר את זה במפורש, שזה רק לגבי מסע פרסום בכתב.
אפרת חקק: חבר הכנסת אברהם מיכאלי מחליף את היושב ראש
אברהם מיכאלי: למישהו יש התנגדות עקרונית?
זאב אלקין: אולי אני אשמע גם את משרד המשפטים ואז אני אגיב על כל ה הערות, כי קיבלתי הצעות לתיקונים גם מהייעוץ המשפטי של הוועדה וגם ממשרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: קודם כל אנחנו הוועדה, אנחנו החשובים ביותר.
אברהם מיכאלי: עכשיו משרד המשפטים.
זאב אלקין: אני אגיב על הכל ביחד.
אורית זוארץ: אני מבקשת לשמוע גם את רשם העמותות.
אברהם מיכאלי: רשם העמותות הוא תחת משרד המשפטים.
אורית זוארץ: אני רוצה לשמוע את שניהם.
אברהם מיכאלי: משרד המשפטים, בבקשה.
לימור תוסיה-כהן: כמו שאמרתי בדיון הקודם, אנחנו ככלל תומכים בהצעת החוק כפי שעברה בקריאה ראשונה.
לימור תוסיה-כהן: יחד עם זאת רצינו להאיר מספר נקודות שחשבנו שצריך להעיר לגביהן מבחינה מקצועית.
אברהם מיכאלי: להערות ששמעת כרגע מהיועצת המשפטית של הוועדה.
לימור תוסיה-כהן: כן.
לימור תוסיה-כהן: גם אמרתי אותן בדיון הקודם ואני לא אחזור עליהן שוב.
לימור תוסיה-כהן: מעבר למה שפירטה אפרת, אנחנו חשבנו שנכון להתאים בין הצעת החוק הזאת, ככל שהיא תעמוד כהצעת חוק עצמאית, ולא בתור תיקון לחוק העמותות.
לימור תוסיה-כהן: צריך גם להתייחס לזה שנכון להיום הגדרת ישות מדינית זרה היא שונה.
לימור תוסיה-כהן: אנחנו מציעים לעשות הגדרה  שהיא אותה הגדרה, כדי שתהיה התאמה בין שני דברי החקיקה.
לימור תוסיה-כהן: אנחנו מציעים לתקן את הגדרת ישות מדינית זרה בחוק העמותות באופן שתחול גם על חברת חוץ, כפי שמופיע היום בהגדרת תמיכה כספית מישות מדינית זרה בפריט 2.     דבר נוסף שאנחנו חושבים שצריך להשוות בין החוק המוצע לבין חוק העמותות הוא בסעיף 2(4) לחוק המוצע שהוא שונה כרגע מסעיף 36א(ב)(ד) לחוק העמותות.
לימור תוסיה-כהן: אנחנו חושבים שהנוסח צריך להיות זהה.
לימור תוסיה-כהן: אנחנו מציעים לומר משהו כמו התנאים לתרומה לרבות ההתחייבויות שנתן הנתמך לישות המדינית הזרה בנוגע לתמיכה הכספית בעל פה או בכתב, במישרין או בעקיפין אם יש כאלה.
לימור תוסיה-כהן: הנוסח הזה יהיה זהה הן בחוק המוצע והן בחוק העמותות.
לימור תוסיה-כהן: היו"ר דוד רותם שב לנהל את הישיבה
חיים אורון: אני רואה שפרצה מלחמה, כי יש גיוס.
חיים אורון: כולם כאן יודעים לשאת נשק?
דוד רותם: לא. אף אחד לא.
קריאה: אין רמטכ"ל.
קריאה: מחפשים רמטכ"ל.
לימור תוסיה-כהן: בגלל שהצעת החוק הזאת תקודם בחוק שלא קשור לחוק העמותות, אנחנו חושבים שצריך לשלב תיקון עקיף נוסף לחוק העמותות באופן ש-64(א) יחול גם על אי הגשת הדוחות  סעיף הרבעוניים לפי החוק הזה.
לימור תוסיה-כהן: בסעיף 64(א)(1) ייאמר: "משיב תשובה כוזבת על שאלה שנשאל או מוסר מידע כוזב כשנדרש על פי חוק זה, או על פי חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה".
אורית זוארץ: הבהרה.
אורית זוארץ: בפעם הקודמת נציגת משרד המשפטים אמרה שהם מציעים שזה יהיה במסגרת תיקון לחוק העמותות.
לימור תוסיה-כהן: לכתחילה חשבנו שהתיקון הזה צריך להיות משולב במסגרת חוק העמותות אבל אין לדעתנו מניעה.
אורית זוארץ: שיניתם את עמדתכם?
אורית זוארץ: אתם הצעתם שזה יהיה במסגרת תיקון לחוק העמותות.
לימור תוסיה-כהן: מבחינה טכניקה חקיקתית נראה לנו שזה נכון יותר.
לימור תוסיה-כהן: יחד עם זאת, במסגרת התיאום עם חבר הכנסת אלקין, הסכמנו להתפשר על הנקודה הזאת שמבחינתנו היא פחות מהותית.
זאב אלקין: כך זה עבר.
אורית זוארץ: עדיין זה חל רק על עמותות ועל גופים לתועלת הציבור.
לימור תוסיה-כהן: ההבדל הוא רק מבחינת המסגרת, האכסניה.
אורית זוארץ: ההגדרות של ישות מדינית זרה, האם הבקשה שלך היא לשנות את הנוסח בהצעת החוק הנוכחית או בחוק העמותות?
לימור תוסיה-כהן: בחוק העמותות.
אורית זוארץ: זה דיון נפרד.
אורית זוארץ: זה לא הדיון הזה.
דוד רותם: זה תיקון עקיף בחוק הזה.
לימור תוסיה-כהן: צריכה להישמר ההתאמה בין החוק הזה ככל שהוא עומד כחוק עצמאי לבין חוק העמותות.
אורית זוארץ: מה ההבדל בין שני הנוסחים?
לימור תוסיה-כהן: חוק העמותות כרגע, סעיף 36א קובע הגדרה של ישות מדינית זרה באופן שהיא לא כוללת חברת חוץ כפי שמופיע היום בסעיף קטן (2) להגדרת תמיכה כספית לישות מדינית זרה.
לימור תוסיה-כהן: חברת חוץ שמחזורה בשנת הכספים האחרונה שלגביה היה עליה להגיש דוח כספי, היה ברובו מהגופים המפורטים בהגדרת ישות מדינית זרה.
זאב אלקין: אני אתייחס לבקשות לשינויים שהיו מהייעוץ המשפטי של הוועדה וממשרד המשפטים ואגיד לפחות למה אני כיוזם מסכים.
זאב אלקין: קודם כל, אני מסכים לתיקונים העקיפים בחוק העמותות שנובעים מהחוק הזה.
זאב אלקין: אני מסכים להערה בנושא הזה של ההגדרה במקום תמיכה במונח תרומה כי הוא זה שמופיע בחוק העמותות.
זאב אלקין: אני מסכים להערה של משרד המשפטים לצורך לכתוב מפורשות בסעיף 64 בחוק העמותות שזה יחול גם על הדיווחים לפי החוק הזה.
זאב אלקין: אמנם ברור שלכך הייתה הכוונה, אבל הם צודקים משפטית שזה נכון לכתוב את זה.
זאב אלקין: זה לגבי הבקשות האלה.
זאב אלקין: לגבי בקשת ההחרגה שהייתה כאן של המוסדות הלאומיים, היות שהתברר שבכל זאת יש חברות בת ויש אולי כוונות להפוך משהו לחברה לתועלת הציבור מתוך המוסדות הלאומיים הקיימים, אין לי שום התנגדות לכך שבאופן מפורש יוחרגו כאן ההסתדרות הציונית, הסוכנות היהודית וקרן היסוד והחברות בנות שלהם.
קריאה: גם קרן קיימת?
זאב אלקין: גם קרן קיימת.
אורית זוארץ: מה קורה עם העמותות שהם מממנים כאן בארץ?
זאב אלקין: זה משהו אחר לגמרי.
זאב אלקין: זה גם לא מה שהם ביקשו.
זאב אלקין: הם ביקשו להחריג אותם וחברות בת ואין לי התנגדות לזה.
קריאה: חברות בת, הכוונה לחברות בשליטה?
זאב אלקין: אני מניח, כן.
קריאה: תאגידי בת?
דוד רותם: תאגידי בת.
דוד רותם: רבותיי, אנחנו מתחילים לקרוא את החוק.
אורית זוארץ: אין כאן אפליה?
דוד רותם: בג"ץ יחליט אם יש אפליה.
אורית זוארץ: אפשר לשמוע את היועצת המשפטית?
אורית זוארץ: האם ההחרגה הזאת לא יוצרת אפליה?
דוד רותם: כי אני החלטתי שלא.
דוד רותם: אתה רשאי להגיד שזאת אפליה ולהצביע נגד.
זאב אלקין: אורית, אם את שואלת ברצינות,  יש הרבה חוקים במדינת ישראל שמחריגים את המוסדות הלאומיים, כולל בסוגיית המיסוי וכולי.
זאב אלקין: יש הרבה חוקים במדינת ישראל.
אורית זוארץ: אני שואלת שאלה עניינית שאני מבקשת לקבל עליה תשובה.
אפרת חקק: ככל שיש שוני רלוונטי בין העמותות שמחריגים אותן לבין העמותות האחרות, זאת לא פגיעה בשוויון.
אורית זוארץ: יש עוד גורמים שנמצאים בסטטוס של הסוכנות היהודית?
אפרת חקק: זאת החלטה של הוועדה, איזה עמותות הוועדה חושבת שיש בהן שוני רלוונטי.
אורית זוארץ: גם אם הם תומכים נניח בפעילות שמקדמת אוכלוסייה פלשתינית בתוך מדינת ישראל?
אורית זוארץ: לגבי הסוכנות היהודית, אמר חבר הכנסת זאב בילסקי שיש פרויקטים לקידום אוכלוסייה ערבית בישראל.
אורית זוארץ: זה בסדר?
דוד רותם: נא להתחיל לקרוא את החוק.
אפרת חקק: הצעת חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, התשע"א-2010     1.	הגדרות     	בחוק זה –
חיים אורון: יש לי הסתייגות לשם.
חיים אורון: חוק מקרתיסטי שתכליתו לצמצם את השיח הציבורי בארץ.
דב חנין: גם לי יש הסתייגות לשם.
חיים אורון: אני מציע את זה בשם סיעת מרצ.
שלמה מולה: ואני מבקש לצרף גם אותנו.
דוד רותם: יש לי כאן יותר מדיי נציגים של קדימה.
אורית זוארץ: לא. אורית זוארץ ושלמה מולה.
דוד רותם: אני רוצה לדעת מי מצביע בשם סיעת קדימה.
שלמה מולה: אורית ושלמה מולה.
שלמה מולה: יש החלטה שאורית מצביעה.
דוד רותם: לכו ותביאו לי בבקשה אישור מיושבת ראש קדימה.
שלמה מולה: סליחה, אתה לא תגיד לנו מה לעשות.
דוד רותם: אני לא אתן לאף אחד מכם להצביע.
שלמה מולה: אני חבר ועדה ואני מודיע לך שאורית תצביע.
דוד רותם: אתה לא קובע בשבילי מי המצביע.
עתניאל שנלר: אדוני היושב ראש, אני לא שמעתי שקדימה החליטה משהו על החוק הזה.
שלמה מולה: אתה טועה .
קריאה: כנראה יש מקרתיזם בקדימה.
שלמה מולה: מצביעה אורית זוארץ.
דוד רותם: יש כאן שלושה מקדימה.
עתניאל שנלר: יש החלטת סיעה?
שלמה מולה: יש החלטת סיעה.
שלמה מולה: אני לא יודע אם זה כתוב, אבל יש החלטת סיעה.
עתניאל שנלר: יש החלטת סיעה מישיבת סיעה?
דוד רותם: לחבר הכנסת חנין יש הסתייגות.
דב חנין: כן אדוני.
דב חנין: אדוני היושב ראש, בשם סיעת חד"ש אני רוצה להגיש שתי הסתייגויות לשמה של הצעת החוק.
דב חנין: ההסתייגות האחת, כמו שאנחנו יודעים אדוני היושב ראש, שמו של החוק צריך לבטא את מטרתו האמיתית ולכן אני מציע ששמו של החוק יהיה: החוק לפגיעה בחברה האזרחית.
דב חנין: הצעת השינוי הזה איננה הצעה מתגרה ולא פרובוקטיבית אלא היא מאוד מדויקת, מאוד מידתית ומאוד נכונה, ואני מציע לכל חברי הכנסת, מעבר לוויכוחים שיש בינינו, בואו לפחות נגדיר את השם של החוק בצורה מדויקת.
דב חנין: הצעת התיקון השנייה לשמו של החוק היא חלופית והיא נוגעת להסתייגות שאנחנו נחזור אליה בכמה וכמה מסעיפי החוק.
דב חנין: אנחנו מציעים אדוני היושב ראש לקרוא להצעת החוק מתוך גישה שהיא בעד שקיפות, אבל היא בעד שקיפות אוניברסאלית שחלה על כל תרומה וכל מימון.
דב חנין: אנחנו מציעים להוריד את הישות המדינית הזרה משמו של החוק ומציעים להחיל חובת גילוי אוניברסאלית כללית על כל מי שמקבל תרומה בהיקפים משמעותיים.
דב חנין: הרציונאל שמאחורי ההסתייגות הזאת הוא מאוד פשוט.
דב חנין: לא פחות חמור כאשר בעל הון מממן קמפיין, אם הוא מממן, נגד אלה שרוצים להעלות את הכנסות המדינה מהגז, וגם כאן כדאי שהציבור ידע מי עומד מאחורי הקמפיין הזה.
דב חנין: לא פחות חמור כאשר בעל הון, אם הוא ישראלי או בן לאומי מממן קמפיינים בישראל, ואם זה קמפיין,  אנא ספרו לנו מי עומד מאחוריו.
דב חנין: לכן ההצעה החלופית לשינויו של שם החוק היא: הצעת חוק חובת גילוי.
דב חנין: נקודה.
אורית זוארץ: אנחנו מצטרפים להסתייגות של חבר הכנסת חנין, גם שלמה מולה וגם אני, ואני רוצה להוסיף תיקון לשם החוק: מי שלא אתי – נגדי.
שלמה מולה: אני מבקש הסתייגות לשם החוק.
שלמה מולה: הצעת החוק היא אנטי דמוקרטית  ובאה לשרת מפלגות פוליטיות.
דוד רותם: רבותיי, אני מעלה להצבעה את ההסתייגויות.
ניצן הורוביץ: ההסתייגות שלנו, של קבוצת מרצ, לשם החוק נרשמה?
דוד רותם: היא ההסתייגות הראשונה.
דוד רותם: אנחנו מצביעים על הצעת החוק של חבר הכנסת חיים אורון.
דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     נגד – 7     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הצעת החוק של חבר הכנסת דב חנין.
דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –  4     נגד - 8     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת אורית זוארץ.
דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     נגד – 7     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה.
דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     נגד – 7     ההסתייגות לא התקבלה
אפרת חקק: 1.	הגדרות     	בחוק זה –     "חברת חוץ", חברה תועלת הציבור", "רשם ההקדשות" – כהגדרתם בחוק החברות, התשנ"ט-1999.
אפרת חקק: "חוק העמותות" – חוק העמותות התש"ם-1980.
אפרת חקק: "ישות מדינית זרה" – כהגדרתה בסעיף 36א(א) לחוק העמותות.
לימור תוסיה-כהן: כפי שאמרנו קודם, אנחנו מציעים כאן לקבוע ישות מדינית זרה  ותרומה כהגדרתה בסעיף 36א(א).
אפרת חקק: "נתמך" – עמותה או חברה לתועלת הציבור המקבלת תרומה מישות מדינית זרה.
אפרת חקק: "הרשם" – רשם העמותות כמשמעותו בחוק העמותות או רשם ההקדשות כמשמעותו בחוק הנאמנות, התשל"ט-1979, לפי העניין.
אפרת חקק: "תרומה", "תרומה מישות מדינית זרה" – אולי כאן נכניס לפי הגדרתה בסעיף 36א לחוק העמותות - תרומה שהועברה, במישרין או בעקיפין, על ידי אחת מאלה:     	(1)	ישות מדינית זרה.
אפרת חקק: (2)	חברת חוץ שמחזורה בשנת הכספים האחרונה שלגביה היה עליה להגיש דוח כספי היה ברובו מהגופים המפורטים בהגדרה "ישות מדינית זרה".
לימור תוסיה-כהן: לגבי תמיכה כספית מישות מדינית זרה, היות שאנחנו אמרנו שנתקן את חוק העמותות בתיקון עקיף באופן שישות מדינית זרה תכלול גם חברת חוץ כפי שהיא מוגדרת כאן, אנחנו חושבים שאפשר להפנות כאן להגדרת ישות מדינית זרה כמשמעותה בחוק העמותות ובזה אפשר להסתפק.
דוד רותם: לא, כי גם אני אגיש על זה הסתייגות כי אני רוצה שזה יהיה כתוב אדם ולא נתמך.
לימור תוסיה-כהן: איפה?
דוד רותם: בהגדרה של נתמך כתוב עמותה או חברה לתועלת הציבור מקבלת תמיכה כספית מישות מדינית.
דוד רותם: אני ארצה להסתייג על זה ושזה יהיה כל אדם.
לימור תוסיה-כהן: לא רק עמותה וחברה לתועלת הציבור?
לימור תוסיה-כהן: זה שינוי מאוד משמעותי.
דוד רותם: תהיה הסתייגות.
זאב אלקין: אנחנו לא נתמוך בזה.
דוד רותם: זה היה בקריאה הטרומית וזה מה שאני רוצה.
דוד רותם: גם לי מותר להסתייג.
ניצן הורוביץ: הגשת הסתייגות?
דוד רותם: עוד לא הגשתי הסתייגות.
דוד רותם: אני אגיש את ההסתייגות עכשיו.
דוד רותם: אני רק אומר למה אני לא מוכן לקבל את התיקון שלה.
זאב אלקין: אנחנו נצביע נגד.
אפרת חקק: בכל מקרה, הנוסח שהציע הייעוץ המשפטי של משרד המשפטים עדיין מאפשר לך להגיש הסתייגות.
אפרת חקק: אם כן, זה יהיה  תרומה מישות מדינית זרה, תרומה לפי סעיף 36א לחוק העמותות.
שלמה מולה: אי אפשר להגיש הסתייגויות להגדרות?
דוד רותם: כשנגמור את כל ההגדרות.
שלמה מולה: כבר סיימנו את ההגדרות.
דוד רותם: אפשר להתחיל להסתייג.
ניצן הורוביץ: בשם סיעת מרצ, אנחנו מבקשים לתקן את הגדרת נתמך בהצעת החוק הזאת ובמקום מה שכתוב, אנחנו מבקשים שיירשם: עמותה או חברה לתועלת הציבור המקבלת תמיכה כספית או תרומה של ישות מדינית זרה או של אדם שאינו אזרח ישראלי או של אזרח ישראלי שאינו מתגורר בישראל דרך קבע או של כל תאגיד זר או כל ישות משפטית זרה אחרת.