GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמעון יעקובי: חבר הכנסת אורלב, כאשר אנחנו מחוקקים חוק, אנחנו לא מחוקקים אותו רק לאנשים חכמים.
שמעון יעקובי: אנחנו מחוקקים אותו לכל.
שמעון יעקובי: אנחנו קובעים נורמות ואם הנורמות האלה נוגעות לתחום הפעילות של עובדות יחידות הסיוע, מצד אחד יש להן את הצד המקצועי שלהן, מצד אחד יש להן את חוק יסוד: חופש העיסוק ואת שיקול הדעת המקצועי הפרטי שלהן ובכל אלה אנחנו לא נוגעים, אנחנו מדברים כאן על יצירה חדשה שנועדה לגשר.
שמעון יעקובי: אנחנו לא רוצים להגיע בעוד שנה או בעוד חמש שנים למצב בו עובדת יחידת סיוע תבוא ותאמר: סליחה, החופש המקצועי שלי דורש ממני להציע לזוג הזה ביקורי ילדים תוך כדי חילול שבת.
זבולון אורלב: יאמרו לה הדיינים שזה החופש המקצועי שלך, אבל הדין הדתי שהמחוקק החילוני קבע שאני פוסק רק על פי ההלכה, קובע שבשבת אין ביקורים.
שמעון יעקובי: ואז אנחנו נובא לאיזשהו קונפליקט.
זבולון אורלב: אבל גם היום אתה נמצא בקונפליקט הזה.
שמעון יעקובי: לא, היום אני לא נמצא בו.
זבולון אורלב: אתה חושב שיחידות הסיוע משנות?
שמעון יעקובי: חבר הכנסת אורלב, אני רוצה לומר את ההבדל בין המצב הקיים לבין המצב שייווצר.
שמעון יעקובי: כאן אנחנו יוצרים יחידת סיוע מקצועית שאמורה מכאן ואילך לתת מענה שלם לצרכים של בית הדין הרבני בכל מה שקשור לטיפול מקצועי לאנשים שנדרש להם שירות תוך כדי ההליך המשפטי בבית הדין.
שמעון יעקובי: היום יש לבית הדין חופש פעולה הרבה יותר גדול.
שמעון יעקובי: יש לנו מצד אחד את פקידות הסעד של רשויות הרווחה והן יישארו וימשיכו הלאה בתפקידן, ומצד שני יש לנו המון המון גופים מקצועיים פרטיים שבית הדין לא כבול בשיקול דעתו למי להפנות ואיך להפנות, ויש שיתוף פעולה מספיק, מתאים ומקצועי בין הגופים האלה לבין בתי הדין.
שמעון יעקובי: אנחנו רוצים היום לנווט את הכל לתוך אותה מסגרת של חוק יחידות הסיוע.
שמעון יעקובי: אם מבקשים שאנחנו נשתף פעולה עם ההליך הזה, צריך להבין את הרגישויות שלנו וצריך להתחשב בהן.
ורד וינדמן: דיברנו על טובת הילד ואני רוצה לתת שתי דוגמאות שממחישות כמה הנושא הזה הוא בעייתי.
ורד וינדמן: אנחנו רוצים שעובדי יחידת הסיוע יעשו מה שהם עושים בבית המשפט לענייני משפחה ויבחנו את טובת הילד בצורה מקצועית כשהם נאמנים למקצוע שלהם.
ורד וינדמן: בואו ניקח מקרה שלפי הדין השרעי יש חזקה הלכתית בנושא משמורת.
ורד וינדמן: ילדים בני שבע ושמונה נניח.
ורד וינדמן: לפי החזקה ההלכתית הם היו צריכים להיות אצל האבא.
ורד וינדמן: אז מה אנחנו מצפים מעובדי יחידת הסיוע?
ורד וינדמן: שיבחנו את זה לפי החזקה ההלכתית או שיבחנו את זה לפי טובת הילד בכלים המקצועיים שלהם?
ורד וינדמן: אב שהתגייר כאשר היה חייל, לימים נולד לו ילד, יש רבנים שסבורים שלא מדובר באיש יהודי ודנים במשמורת הן הפיזית והן הרוחנית.
ורד וינדמן: אנחנו רוצים שאנשי המקצוע הללו לא ידונו לפי טובת הילד בכלים המקצועיים שיש בידם או שאנחנו רוצים שהם ידונו לפי עקרונות הדין הדתי?
ורד וינדמן: המילה עקרונות היא פתוחה לפרשנות, לאלף פרשנויות.
דוד רותם: עד יום חמישי האחרון אני ידעתי שראש אבות בתי הדין הדתיים היהודים חושב שהגיור הצבאי הוא בסדר אבל ביום חמישי ושישי הבנתי שזה לא בדיוק כך.
שמעון יעקובי: אני רוצה להסביר את המונח עקרונית הדין הדתי ואולי לתת עוד איזה מימד השוואתי.
שמעון יעקובי: אנחנו בכוונה לא הגדרנו מה זה עקרונות הדין הדתי ואנחנו מאפשרים לבית המשפט – יותר נכון, לבית המשפט העליון – לצקת בו תוכן.
שמעון יעקובי: במקום להיכנס ולהידרש לכל מיני פרטי פרטים שעלולים ליצור קונפליקט כבר עכשיו ולא יקדמו את החוק, אנחנו משאירים את זה כמו שיש מושגים בפקודת הנזיקין.
שמעון יעקובי: ניקח לדוגמה את עוולת הרשלנות.
שמעון יעקובי: זוהי עוולה כללית שבתי המשפט יוצקים בה תוכן מפעם לפעם בהתאם לדין.
שמעון יעקובי: אותו הדבר כאן.
שמעון יעקובי: אנחנו קובעים שעובד יחידת הסיוע לא יפעל בניגוד לעקרונות הדין הדתי.
שמעון יעקובי: אם יהיה ויכוח אם פעולה מסוימת כזאת או אחרת היא אכן בניגוד או לא בניגוד, זה ייקבע על ידי הערכאה המוסמכת העליונה.
דוד רותם: יעקובי, הערכאה המוסמכת העליונה לחוקק חוקים במדינת ישראל, זה הבית הזה.
שמעון יעקובי: אין שאלה בכלל.
דוד רותם: אני לא מעביר חוקים לחקיקה לבית המשפט העליון.
דוד רותם: אני לא מסכים שיש להם סמכות לחוקק ואני לא מסכים שיש להם סמכות לביטול חוקים.
דוד רותם: אני לא אחוקק מראש כדי שהם ייצקו תוכן לעניין אלא אני אצוק תוכן לתוך החקיקה.
נועה ברודסקי לוי: אני רוצה להתייחס לנושא מכמה היבטים.
נועה ברודסקי לוי: ראשית, בתשובה לדברים של הרב יעקובי.
נועה ברודסקי לוי: גם כיום כאשר מפנים להמלצה של פקיד סעד או שבית הדין מפנה לטיפול או לגישור, גם היום בית הדין לא בהכרח יודע אם הייתה בגידה או לא הייתה בגידה.
נועה ברודסקי לוי: חוזרים אליו לפעמים עם הסכמות או שיכולים למשוך את התביעה, כך שלמעשה המצב הזה קיים גם היום.
נועה ברודסקי לוי: דבר שני שגם הוא עלה כאן.
נועה ברודסקי לוי: מה זה עקרונות הדין הדתי, מי קובע בדיוק מה הם העקרונות ולאיזה רזולוציה צריך להגיע, ואיזה ידע צריך להיות לאותם עובדים, ואז יכולים גם לפגוע בעצם בשוויון ההזדמנויות כי נידרש למעשה לקבל עובדים שהם בקיאים בדין הדתי, וגם זה עשוי להוות בעיה.
שמעון יעקובי: על פי החוק הזה, לא.
שמעון יעקובי: החוק הזה לא קובע.
נועה ברודסקי לוי: אבל מה הם עקרונות הדין הדתי?
נועה ברודסקי לוי: מי קובע מה הם העקרונות ועל פי איזה עקרונות הם צריכים לפעול?
נועה ברודסקי לוי: איפה זה יירשם?
נועה ברודסקי לוי: איך זה ייקבע?
נועה ברודסקי לוי: מעבר לזה, המטרה של יחידות הסיוע היא מטרה מקצועית, המטרה היא טיפולית וצריך לתת להן שיקול דעת מקצועי מלא.
נועה ברודסקי לוי: אחר כך בית הדין יכול כמובן לא לקבל את ההמלצות, אם הן נוגדות את הדין הדתי, אבל יש כאן הפרדה בין ההיבט המקצועי טיפולי לבין ההיבט הדתי.
נועה ברודסקי לוי: בנוסח המוצע אפשר לכתוב שבית הדין הדתי רשאי שלא לקבל המלצות שניתנו על ידי יחידת הסיוע שהן נוגדות את עקרונות הדין לפיהם הוא דן.
דוד רותם: גם את זה אני לא רוצה לכתוב.
נועה ברודסקי לוי: אם נדרשת הבהרה.
דוד רותם: אז את יוצרת הסדר שלילי.
דוד רותם: את אומרת שאם זה לא חל, זה לא נוגד, הוא כן חייב לקבל.
נועה ברודסקי לוי: אם יש צורך בהבהרה, אני חושבת שאולי זה כן יכול לעזור.
דוד רותם: למה אני צריך לכתוב את זה?
דוד רותם: שבית הדין יעשה מה שהוא רוצה.
דוד רותם: מצדי, אני רוצה לחוקק את החוק הזה ושבתי הדין לא ישתמשו בו.
דוד רותם: אז בית הדין יהיה בבעיה.
אורי צפת: כאשר אומרים עקרונות הדין הדתי, אנחנו צריכים להבין על מה אנחנו מדברים.
אורי צפת: חוק יחסי ממון או הלכת השיתוף חלים בבית הדין הרבני כך שחל החוק האזרחי.
אורי צפת: חל חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות וגם חל חוק הירושה, אלא אם בהסכמה מחליטים שלא.
אורי צפת: כך שעצם המלים האלה, פשוט לא מתאים למצב הקיים.
אורי צפת: יש רק דבר אחד שהוא הדין הדתי ואלה עניינים שבערווה, שאלה ענייני הגירושין, וזה עניין של הדין הדתי.
אורי צפת: קודם כל, צריך להפריד בין הדברים הללו.
אורי צפת: אנחנו צריכים לקחת בחשבון שתשעים אחוזים או אפילו יותר מהלקוחות של בית הדין הרבני הם דווקא אנשים חילוניים והם לא אנשים דתיים.
אורי צפת: מוקדי הסכסוך או ההתנגשות שקיימים בבית הדין הרבני, הם מה שהזכירו כאן, אבא שהופך להיות דתי או אימא שהופכת להיות חילונית ואז מתחיל הסיפור האמיתי, איפה יהיה הילד, באיזו משמרות, האם הוא יהיה אצל האבא הדתי ואיזה חינוך הוא יקבל.
אורי צפת: במקרים האלה בית הדין בהחלט דוחף לכיוון שלו ולצערי הרב לפני 15 שנים הגשתי בג"ץ בעניין הזה, בג"ץ נגד בית הדין הרבני, שבו פקידת הסעד אז המליצה שהילדים יהיו אצל האם בקיבוץ לוחמי הגטאות, שלא היה שם בכלל בית כנסת, ובית הדין הרבני החליט שדווקא ילכו לאבא שהוא ייקח את הילד לתפילה בבית הכנסת בנס ציונה.
אורי צפת: או מקרה אחר בו בית הדין הרבני למשל קבע בתיק שלי לפני כמה זמן, שביום כיפור תמיד יהיו הילדים אצל האבא.
בת שבע שרמן-שני: מספיק שבליל הסדר הילדים אצל האבא כי לאבא יש חובת והגדת לבנך.
אורי צפת: בסדר גמור, זה יופי.
זבולון אורלב: זה החוק החילוני נתן סמכות לבית הדין הרבני.
אורי צפת: כאן תהיה ההתנגשות.
זבולון אורלב: לא תהיה התנגשות.
זבולון אורלב: החוק הזה לא משנה את הסמכויות של בית הדין הרבני.
אורי צפת: נכון, אבל בהסדרי הראייה תיתן ליחידות הסיוע לעשות את העבודה.
אורי צפת: אם פקידת הסעד או המומחה יאמר שהילד יהיה בליל הסדר גם אצל משפחת האימא, זאת בעיה.
זבולון אורלב: בית הדין יקבל או לא יקבל.
דוד רותם: כי אחרת מה יעשו הארגונים?
דוד רותם: מזל שיש בג"ץ.
בתיה כהנא דרור: לשם מה צריך אותם אם הם לא יקבלו ממילא את חוות דעתם?
קריאה: את הרוב הם יקבלו.
דוד רותם: זה לא מעניין אותי אם הם יקבלו או לא יקבלו.
דוד רותם: בסופו של דבר הכוונה היא שהצדדים יגיעו להסכמה.
דוד רותם: ברגע שהצדדים מגיעים להסכמות, לא תמיד צריך אישור של בית הדין.
אורי צפת: נכון, ואז הם יחלקו את הילדים בהתאם להמלצות של יחידת הסיוע.
בתיה כהנא דרור: להסכם צריך את אישור בית הדין.
דוד רותם: איזה הסכם?
דוד רותם: רבותיי היקרים, אם הם יגיעו להסכמות, בית הדין יאשר את ההסכם כי הוא לא ייכנס בכלל לשאלה.
בת שבע שרמן-שני: הרב יעקובי אומר שלא.
דוד רותם: הרב יעקובי יכול לומר.
דוד רותם: לא נעים לי להגיד לכם אבל יש לי יותר ניסיון בבתי הדין הרבניים מאשר לרב יעקובי.
אורי צפת: אני רוצה להוסיף בעניין של הבעל הבוגד או האישה הבוגדת.
אורי צפת: כאשר הבעל מגיש תביעה וכותב מה שכותב, בדרך כלל אין לו את ההוכחות ולאחר מכן הם גם לא מגיעים לדיונים בבית הדין הרבני.
אורי צפת: בית הדין הרבני לא שולח משטרה לבדוק את הזוג הזה אם הוא חי ביחד או לא, למרות שהבעל כתב בתביעת הגירושין שהיא בגדה בו ושני הצדדים גם יכולים למחוק את התביעות שלהם ולא להופיע יותר בבית הדין.
אורי צפת: לא צריך להפעיל את המשטרה הזאת אחריהם.
אורי צפת: אם ביחידת הסיוע הם יחזרו לשלום בית ובית הדין עוד לא קבע את הקביעות שלו והוכח שהאישה היא בוגדת, להוכיח אישה בוגדת זה לא כל כך פשוט אלא יש כללי הוכחות של בית הדין הרבני.
אורי צפת: אני מכיר הרבה הלכות שהיה עליו להקיש, למנוע את המעשה, פסלות של העדים שבאים ואומרים שהאישה בגדה, למרות שכולם יודעים שהיא בגדה, אבל אם העדים לא כשרים, הם לא כשרים.
זבולון אורלב: תראה מה מתבשל כאן עכשיו.
דוד רותם: יש לכם כוונה למשוך את החוק?
קריאה: יש לנו מנדט למשוך.
דוד רותם: אני שואל אם יש לכם כוונה למשוך את החוק.
קריאה: כרגע לא.
דוד רותם: אני לא מתכוון לתת את כל הסמכויות האלה.
דוד רותם: אני רואה כאן רחש בחש ואני מכיר את זה.
דוד רותם: אם הכוונה היא למשוך את החוק, אם אתם רוצים למשוך את החוק, תמשכו אותו עכשיו.
דוד רותם: \
תומר כרמי: אנחנו לא יכולים, לא מוסמכים ולא מורשים.
דוד רותם: אני אינני מתכוון לתת את כל הסמכויות האלה ואת כל הכפיפויות האלה.
דוד רותם: אם מישהו רוצה למשוך את החוק, עכשיו זה הזמן כי אחרת אני אגמור את הדיון בחוק ואני אצביע על החוק של אורלב וגם אם תמשכו את החוק שלכם, יעבור חוק אחר.
קריאה: הצעת החוק שלך היא ראויה.
אדם אבזק: הם לא מתחשבים בהיבטים הדתיים שלנו.
זבולון אורלב: לכן היא אושרה ללא הסתייגויות.
שמעון יעקובי: אדוני היושב ראש, החוק הזה לפי דעתנו משקף איזונים חשובים.
שמעון יעקובי: כרגע האיזונים האלה נפגעו מבחינתנו.
שמעון יעקובי: עד כמה שזה תלוי בבתי הדין הרבניים, ואני שומע גם מבתי הדין השרעים שזאת גם דעתם, זה לא הבסיס המוסכם.
דוד רותם: אני עשיתי אתכם הסכמות?
דוד רותם: אורלב עשה אתכם איזה שהן הסכמות?
זבולון אורלב: לא דיברו אתי.
שמעון יעקובי: צריך לזכור שכרגע מבחינת הממשלה יש כאן איזושהי החלטת ממשלה.
שמעון יעקובי: הממשלה החליטה – זה גם חוק תקציבי עם תקציב עצום מאוד והייתי מבקש אולי בשלב הזה לעשות באמת הפסקה.
דוד רותם: לא, אני לא עושה הפסקה.
דוד רותם: אני דן בחוק הזה.
דוד רותם: האיזונים פחות מעניינים אותי.
דוד רותם: החוק הזה הוא חוק טוב, הוא חוק חשוב והחוק הזה יחוקק.
שמעון יעקובי: אדוני דוחה את בקשתי.
שמעון יעקובי: אין לי מה לעשות.
דוד רותם: בקשתך נרשמה בפרוטוקול.
שמעון יעקובי: תודה.
שמעון יעקובי: שלום.
דוד רותם: שלום, שלום.
זבולון אורלב: מר יעקובי, אני חושב שאתה לא רשאי לעשות את מה שאתה עושה עכשיו.
דוד רותם: אתה רשאי, אתה רשאי.
זבולון אורלב: הוא לא רשאי.
דוד רותם: יעקובי , אני משחרר אותך.
דוד רותם: אתה רשאי.
דוד רותם: חבר הכנסת אורלב, הוא רשאי.
דוד רותם: הוא לא חייב להיות כאן.
דוד רותם: אף אחד לא חייב להיות כאן.
דוד רותם: יועצים משפטיים, מותר להם לעשות.
אדם אבזק: אני אתן דוגמה למשל שדיני הגירושין לא ידועים כמובן ליחידת הסיוע.
אדם אבזק: קרו גירושין לפי הדין השרעי והעובדת לא יודעת ואומרת להם להמשיך לחיות.
אדם אבזק: לאחר מכן הסכימו לחיות יחד.
אדם אבזק: אם יש ויכוחים, הם יחזרו לבית הדין.
אדם אבזק: נותנים להם לעבור את הדין השרעי.
דוד רותם: לא הבנתי את הדוגמה שאתה נותן עכשיו.
אדם אבזק: הבעל גירש את אשתו לפני עובד יחידת הסיוע המטפל והוא לא יודע את הדין השרעי ולא יודעת שאלה גירושים וכי צריך להינשא מחדש או לפעמים בכלל זה לא מותר כי אלה גירושים מספר שלוש.
אדם אבזק: אותה עובדת עושה שלום בית ביניהם ומחזירה אותם לחיות ביחד ואומרת להם שאם יש בעיות, שיחזרו לבית הדין.
אדם אבזק: היא עברה עבירה חמורה מאוד שהיא בניגוד לדין אבל היא ממשיכה.
אדם אבזק: זה מותר?
דוד רותם: אני מוכרח לומר שלא הבנתי את הדוגמה שנתת.
דוד רותם: איך הם הגיעו לעובדת?
אדם אבזק: הבעל גירש את אשתו לפני העובדת הסוציאלית, באמצע הטיפול.
דוד רותם: באמצע הטיפול הוא גירש אותה.
דוד רותם: הוא גירש אותה לפני העובדת הסוציאלית.
אדם אבזק: לפי הדין השרעי יש גירושין ואסור להם לחיות ביחד.
בת שבע שרמן-שני: הוא עשה מעשה שהמשמעות שלו היא גירושים.
קריאה: שמענו שגם בטלפון מישהו עשה את זה.
קריאה: אם הבעל גירש אותה, הוא לא ירצה להמשיך לחיות אותה.
ניבאל חסנין: אסור לו לחזור אליה, אם הוא גירש אותה שלוש פעמים.
ניבאל חסנין: אדוני היושב ראש, אני מרגישה שבאמת יש כל מיני דוגמאות ובאמת יש לנו על מה להתבסס כאשר מדובר בעקרונות שהם מאוד חשובים.
ניבאל חסנין: יחידות הסיוע באו לשרת את בתי הדין על מנת לתת החלטה טובה לילד ולמשפחה, לטובת הילד.
: יש תסקירים.
ניבאל חסנין: יחידת הסיוע שעובדת ליד בית הדין השרעי או בית הדין הדתי, לא יכולה להתעלם מהעקרונות.
ניבאל חסנין: זה דבר מאוד בסיסי.
ניבאל חסנין: אני מבקשת שהיושב ראש ייתן לנו הפסקה מסוימת להחליף כמה מלים עם משרד המשפטים כי אנחנו רואים כאן שבאמת יש אי הבנה מבחינת העקרונות.
ניבאל חסנין: בית הדין השרעי שונה מבית הדין הרבני מבחינת השבת וכולי.
ניבאל חסנין: אני מאוד מודה לך.
ניבאל חסנין: הישיבה הופסקה בשעה 11:35 וחודשה בשעה 12:00
דוד רותם: הלכו בתי הדין השרעים?
מוריה כהן בקשי: הם כאן.
זבולון אורלב: גם בתי הדין הרבניים חזרו.
דוד רותם: גם בתי הדין הרבניים חזרו.
דוד רותם: טוב שהגעת, מיכאלי.
דוד רותם: מיכאלי, חסר לכם עוד אחד.
אברהם מיכאלי: אם אתה כך רוצה להצביע, לאסוף עוד קול ועוד קול, חבל על הזמן.
דוד רותם: תמיד כך זה הולך.
אברהם מיכאלי: זה לא אמור ללכת כך.
דוד רותם: חב ר הכנסת אורלב, בבקשה.
זבולון אורלב: תודה אדוני היושב ראש.
זבולון אורלב: אני רוצה לברר את סוגיית העלות של החוק הזה.
זבולון אורלב: אני מניח שהצעת החוק הממשלתית נדונה בוועדת השרים לחקיקה ועלתה גם סוגיית העלות.
זבולון אורלב: אני זוכר מהיותי שר הרווחה שמה שעיכב את החוק הייתה סוגיית התקנים והעלות.
זבולון אורלב: בקשתי היא אם אפשר לומר בכמה תקנים מדובר, מה העלות, האם משרד הרווחה קיבל תקציבים לצורך העניין הזה ובמה מדובר.
: מדובר ב-27 תקנים.
: אני מדברת בינתיים על בתי הדין הרבניים.
דוד רותם: לא הרבניים.
דוד רותם: הדתיים.
: אין לי מידע בדוק לגבי בתי הדין השרעים.
ניבאל חסנין: בדקתי את זה, אבל אני לא בטוחה ולא סגורה.
ניבאל חסנין: מדובר בשלושה תקנים.
: אלה שלושה תקנים.
ניבאל חסנין: אני לא סגורה על העניין הזה.
דורית ואג: מה עם בתי הדין הדרוזים?
: תקן אחד.
ניבאל חסנין: אחד.
: מדובר בסך הכל 31 תקנים של עובדים סוציאליים כאשר תקן הוא בערך 150 אלף שקלים.
זבולון אורלב: כלומר, כ-4.5 מיליון שקלים.
: ועוד איזשהו סכום של תקציב תפעול.
זבולון אורלב: מה זה תקציב תפעול?
זבולון אורלב: מה הקציבו לכם?
זבולון אורלב: על מה היה מדובר בוועדת השרים?
: לא הקציבו.
: דיברו רק על תקנים.
זבולון אורלב: 100 אלף שקלים, 200 אלף שקלים?
זבולון אורלב: על מה מדובר בתפעול?
: לא, בתפעול יש תקציב חד פעמי של הצטיידות ויש גם תקציב שוטף שהוא בעיקר העסקה של פסיכולוגים ופסיכיאטרים שהיום ביחידות הסיוע זה תקציב של קצת יותר מ-2.7 מיליון שקלים בשנה על חמישים תקנים.
זבולון אורלב: חמישים תקנים של מה?
: היום.
: של יחידות שירותי המשפחה.
זבולון אורלב: אם כך, אם אני עושה חשבון נכון, מדובר בתקציב שהוא עד 5 מיליון שקלים בשנה.
: רק לגבי בתי הדין הרבניים.
זבולון אורלב: ואם נחלק את זה לשנתיים, בוודאי שאין מדובר על יותר מ-5 מיליון שקלים בשנה.
קריאה: 31 תקנים זה פחות מחמישה מיליון?
זבולון אורלב: שלושים תקנים זה 4.5 מיליון.
דוד רותם: בשנה השלישית זה כבר עולה 5 מיליון שקלים.
זבולון אורלב: אם אנחנו מחלקים את זה לשנת תקציב?
קריאה: מה עם כל הדברים מסביב?
: אמרתי, יש תקציב תפעול שוטף שזה בעיקר פסיכולוגים, פסיכיאטרים והדרכות שהיום הוא עומד על 2.7 מיליון שקלים, כולל פסיכולוגים ופסיכיאטרים.
זבולון אורלב: בוועדת השרים קיבלתם לזה תגבור?
: כרגע עוד לא קיבלנו.
זבולון אורלב: לא קיבלתם תגבור.
זבולון אורלב: כלומר, אין מדובר בתקציב נוסף אלא אתם נשענים על כל המערכת הקיימת.
: אבל אנחנו נדרוש תוספת תקציב לגבי התפעול.
זבולון אורלב: על פי המידע שנמסר כאן, אני לא רואה שזה מגיע ל-5 מיליון שקלים בשנה.
אברהם מיכאלי: הם לא יודעים את המידע.
אברהם מיכאלי: הם אומרים לך בערך.
דוד רותם: רבותיי, אני ממשיך עם הצעת החוק הממשלתית.
זבולון אורלב: הממשלתית דווקא.
נועה ברודסקי לוי: אני ממשיכה בהקראת סעיף (ב) סעיף קטן (4).
נועה ברודסקי לוי: (4) לא יועסק אדם כעובד יחידת סיוע אלא אם כן התחייב כי יפעל בעבודתו בהתאם להנחיות הנוגעות לנוהלי העבודה, האמורות בפסקה (2), וכי לא יפעל בניגוד לעקרונות הדין הדתי של בית הדין הדתי, כאמור בפסקה (3).
דוד רותם: האם מישהו יכול להסביר לי איזה עובד מדינה מתחייב כשהוא מתקבל לעבודה לפעול בהתאם להנחיות הנוגעות לנוהלי העבודה?
דוד רותם: כאשר עובד מתקבל לעבוד במשרד הרווחה.
מוריה כהן בקשי: את זה ודאי אפשר להוריד.
זבולון אורלב: הסעיף הוא סעיף (3).
זבולון אורלב: סעיף (4) מיותר לחלוטין.
שמעון יעקובי: אנחנו לא הסכמנו להוריד כלום.
שמעון יעקובי: עם כל הכבוד, כדי להסכים, צריך להיות מתואם על ידי כל הממשלה.
מוריה כהן בקשי: אני לא מדברת על כל הסעיף.
דוד רותם: על ידי כל הממשלה, זה נכון.
דוד רותם: הממשלה הגישה את הצעת החוק הזאת בידיעה שכאשר זה מגיע אלי, אני פועל להעביר חוק טוב ולא חוק מסורבל שבלתי ניתן להפעיל אותו.
דוד רותם: תמיד יש לממשלה את הסמכות למשוך את החוק.
מוריה כהן בקשי: לא חשבתי שהרישא עקרוני, אבל אם הוא עקרוני, אפשר לדון.
זבולון אורלב: הכל קשור ב-(3).
דוד רותם: גם (3) לא עקרוני וגם (ב)(2) לא עקרוני.
תומר כרמי: לא, זה לא מה שאמרנו.
מוריה כהן בקשי: אני רוצה להבהיר.
מוריה כהן בקשי: היושב ראש שאל אותי על הביטוי "הנוגעות לנוהלי עבודה".
דוד רותם: אני מדבר על כל הסעיף הזה וזאת מסיבה אחת פשוטה, כי אני גם את סעיף (3) לא חושב שאני הולך לאשר.
מוריה כהן בקשי: זה הולך ביחד.
מוריה כהן בקשי: אני לא חוזרת בי.
זבולון אורלב: הוא לא הולך ביחד כי גם אם סעיף (3) יהיה, אין תקדים למה שכתוב בסעיף (4) לגבי אף עובד מדינה.
זבולון אורלב: הרי העובד הרגיל, המזכירה, האנשים האחרים בבית הדין הרבני, חתומים על התחייבות כזאת?
זבולון אורלב: מאיפה לקחתם את זה?
מוריה כהן בקשי: זאת השלמה של אותו סעיף.
זבולון אורלב: מה זה השלמה?
זבולון אורלב: יש לי שאלה אליך.
זבולון אורלב: עובד רגיל שעובד בבית הדין הרבני, הוא מתחייב כמו שכתוב בסעיף (4), על שני החלקים שלו?
מוריה כהן בקשי: בגלל שהחלק השני הוא לא שגרתי, לכן גם לגבי הראשון, אני יכולה לחיות עם זה.
שמעון יעקובי: זה לא אותו הדבר.
זבולון אורלב: נגיד שסעיף (3) נשאר, וגם אני חושב שהוא לא צריך.
זבולון אורלב: עובד בבית הדין הרבני הרגיל גם מתחייב על דבר כזה?
זבולון אורלב: ה-ספרא דדיינא, גם מתחייב?
שמעון יעקובי: לא, אבל ל-ספרא דדיינא יש תנאי כשירות ובין תנאי הכשירות שלו, היות שהוא עושה פעולות דתיות, יש לו תנאי כשירות מסוימים.
זבולון אורלב: אבל הוא לא מתחייב לפעול לפיהם.
שמעון יעקובי: כי הוא לא צריך.
זבולון אורלב: למה הוא לא צריך?
דוד רותם: איזה פעולות דתיות הוא עושה?
שמעון יעקובי: הוא למשל חותם על הרשאות של גיטין, הוא משתתף בפעולות שתנאי הכשירות שלהם הם שהוא יהיה יהודי שומר תורה ומצוות.
שמעון יעקובי: זה חלק כדי להתקבל לעבודה.
שמעון יעקובי: כאן אנחנו מדברים על עובדים שהם במהותם לא חלק.
זבולון אורלב: אתה רוצה שהוא גם לא יפעל וגם יתחייב לא לפעול.
שמעון יעקובי: כן, כדי שלא תהיה פגיעה.
זבולון אורלב: סליחה, לא עושים שירות לאומי בבתי הדין.
דוד רותם: חבר הכנסת אורלב, תודה.
דוד רותם: אנחנו עוברים לסעיף (ג).
נועה ברודסקי לוי: בית דין דתי הדן בעניין מענייני משפחה המצויים בסמכותו לפי כל דין, רשאי להפנות בעל דין ליחידת הסיוע, הכל כפי שיפרט בהחלטתו.
נועה ברודסקי לוי: כמו כן רשאי בית דין דתי להורות ליחידת הסיוע לחקור ולהגיש חוות דעת בכתב, בעניין כאמור שנדון בפניו ככל שהדבר נדרש לצורך מיידי, ובלבד שאין אפשרות סבירה לקבל תסקיר בעניין זה מאת פקיד סעד.
נועה ברודסקי לוי: סירב בעל דין להופיע לפני יחידת הסיוע, יודיע על כך בכתב לבית הדין הדתי, בתוך 15 ימים מיום ההפניה.
נועה ברודסקי לוי: בסעיף קטן זה, "פקיד סעד" - מי שמונה לכך על פי דין.
נועה ברודסקי לוי: אני אציין שיש הגדרה חדשה לפקיד סעד שכמובן תוכנס לסעיף.
זבולון אורלב: לא קוראים לו פקיד סעד אלא עובד סוציאלי לעניין חוק זה וזה.
נועה ברודסקי לוי: אני רוצה גם לציין שהייתה עוד הערה של משרד המשפטים למחוק את המילה לחקור כי יחידת הסיוע לא חוקרת.
דוד רותם: תסבירו לי מה כוונת הסעיף הזה.
מוריה כהן בקשי: אנחנו רצינו להבדיל בצורה מאוד ברורה בין שני תפקידים של יחידת סיוע.
מוריה כהן בקשי: תפקיד אחד הוא התפקיד שבו יחידת הסיוע מסייעת לצדדים להגיע להסכמות וזה עיקר תפקידה, היא יושבת עם הצדדים ומנסה להגיע אתם להסכמות.
מוריה כהן בקשי: יש תפקיד נוסף ליחידת הסיוע גם היום בבתי המשפט שבו בית המשפט לפעמים לא צריך תסקיר פקיד סעד שלם אבל הוא צריך איזושהי הבנה בעניין נקודתי יותר והוא מפנה ליחידת הסיוע לקבל חוות דעת נקודתית.
מוריה כהן בקשי: זה יכול להיות על אלימות או על כל מיני דברים שלא צריך תסקיר פקיד סעד.
מוריה כהן בקשי: מאוד מאוד עקרוני, ואתם תראו את זה בסעיף החיסיון, להפריד בין שני התפקידים האלה וגם הכנסנו את זה לתקנות כבר בבתי המשפט ששופט חייב לכתוב בהפניה לאיזה מטרה הוא מפנה, האם לצורך הגעה להסכמות, ייעוץ וכולי לצדדים, או לצורך חוות דעת.
מוריה כהן בקשי: כשהוא מבקש חוות דעת, הצדדים יודעים שלא יחול חיסיון, הצדדים יודעים שהוא ידווח על מה שקרה ביחידות הסיוע ולעומת זאת, כאשר הוא מפנה לצורך הרגיל, הצורך של הגעה להסכמות, כל מה שקורה שם, זה מקום סגור, הם באים בסופו של דבר עם זה ואומרים שהגיעו להסכמה או לא הגיעו להסכמה, ואלה ההסכמות אליהן הגיעו.
מוריה כהן בקשי: מאוד מאוד חשוב להבחין בין שני התפקידים.
מוריה כהן בקשי: לכן בהסמכה כאן כתוב במפורש שני התפקידים בצורה מאוד מוגדרת.
דוד רותם: אני הייתי מבקש שתסבירי לי את 12 המלים הראשונות של הסעיף הזה.
דוד רותם: "בית דין דתי הדן בענייני מענייני משפחה המצויים בסמכותו לפי כל דין|".
מוריה כהן בקשי: כיוון שבתי הדין הדתיים, לכל אחד מהם יש סמכויות שונות, זה עוד היסטורי מדבר המלך במועצה בארץ ישראל, ואנחנו לא מגדירים כאן את סמכויות בתי הדין השונים ואת הגבולות להם, באנו ואמרנו שאתה, כאשר אתה דן במסגרת סמכותך, קודם כל, תנאי לזה שתתחיל להיכנס לסיפור הוא שאתה דן בנושא שנמצא בסמכותך על פי דין.
דוד רותם: משמורת ילדים נמצאת בסמכות בית דין רבני?
מוריה כהן בקשי: היא נמצאת בסמכות בית דין רבני אם הייתה כריכה כדין.
אברהם מיכאלי: לא צריך.
מוריה כהן בקשי: סליחה, נכון.
דוד רותם: מה קורה כאשר אני כבר הגשתי תביעה לבית המשפט לענייני משפחה ועכשיו התיק עולה בבית הדין הרבני ובית הדין הרבני מבקש מיחידת הסיוע סיוע בענייני משפחה המצויים בסמכותו לפי הדין?
דוד רותם: דהיינו, הכל.
דוד רותם: לפי כל דין כתוב, לא לפי הפסיקה ולא לפי שום דבר אחר.
מוריה כהן בקשי: לפי כל דין זה קונקרטית בתיק המסוים האם הוא קנה סמכות או לא כי כבר נפתח תיק לפני כן בבית משפט לענייני משפחה והיום זה בבית הדין למרות שתיאורטית, אילו היו מקדימים ופונים אליו, אז אולי הוא יכול היה לקנות סמכות.
מוריה כהן בקשי: כאן במקרה הקונקרטי, הוא לא קנה סמכות ולכן הוא לא יכול להפנות את הצדדים הבאים לפניו להתגרש.
דוד רותם: האם אפשר לכתוב את זה במפורש בחוק?
מוריה כהן בקשי: אני חשבתי שזה מוגדר מספיק, אבל אם אתם חושבים שצריך להגדיר שזה יהיה ברור, שזה בתיק עצמו.
דוד רותם: אני רוצה שזה יהיה ברור שזה לא בא להרחיב את סמכויות בתי הדין הדתיים, שנית, אני רוצה שיהיה ברור שאי אפשר על ידי כך לקנות סמכות כדי שלא יהיה לי מצב שפתאום מגיעה לסיוע בקשה שיפתרו את כל הסכסוך בין בני הזוג ואז הכל נמצא שם בפנים למרות שיש תביעות בבתי משפט אחרים ויש דיונים אחרים.
דוד רותם: אני לא מתכוון כאן לפתוח פתח.
מוריה כהן בקשי: אני בכל זאת רוצה להבהיר.
מוריה כהן בקשי: בית הדין עצמו בשום פנים ואופן לא קונה סמכות נוספת לסמכות שיש לו במקור בתיק הקונקרטי.
מוריה כהן בקשי: יחידת הסיוע, באופן טבעי בגלל מהותה, יכול להיות שיעלו בה גם נושאים אחרים שקשורים לכלל המשפחה כי כאשר מדברים על הסכסוך המשפחתי, מדברים על הכל, אבל כמו היום, כשהם יושבים בבית משפט לענייני משפחה ומדברים אולי גם על הגירושין עצמם למרות שהם יודעים שבית המשפט לא מוסמך לדון בענייני גירושין, תחום הגירושין יובא לאישור הערכאה המוסמכת.
מוריה כהן בקשי: הערכאה של בית המשפט למשפחה לא קונה סמכות לגירושין רק בגלל שזה הוזכר ביחידת הסיוע.
מוריה כהן בקשי: גם כאן אותו הדבר.
קריאה: הם אומרים שהם לא מאשרים את הסעיפים האלה, שלא בסמכותנו.
דוד רותם: נא לרשום.
אורי צפת: יש כאן שני דברים שצריך לשים לב אליהם.
אורי צפת: ייווצר מצב ששתי יחידות סיוע יעסקו בבני הזוג.
: זה גם שיקול מקצועי.
אורי צפת: נגיש מוגשת תביעה למשמורת ילדים בבית המשפט.
אורי צפת: מותר להגיש.
אורי צפת: בבית הדין הרבני מתבררת תביעת ילדים ואולי כריכת רכוש.
אורי צפת: בית הדין שולח ליחידת הסיוע וגם בית המשפט שולח ליחידת הסיוע.
אורי צפת: הבעל יאמר שהוא הולך רק לבית הדין ליחידת הסיוע, והאישה תאמר שהיא הולכת רק ליחידת הסיוע של בית המשפט וכבר יש לנו מה שנקרא מרוץ הסמכויות של יחידת הסיוע.
אורי צפת: אנחנו חייבים למצוא פתרון.
בתיה ארטמן: אם הוא לא בא, לא מכריחים אותו.
: הם לא חייבים לבוא.
בתיה ארטמן: אם הם לא באים, לא מכריחים אותם.
אורי צפת: נכון, אבל אנחנו רוצים ליישב סכסוך.
אורי צפת: אנחנו רוצים שבני הזוג יבואו.
אורי צפת: בני הזוג הללו בעצת עורכי הדין שלהם כמובן, אלה יגידו שהם ילכו לבית הדין, אלה יגידו שהם ילכו לבית המשפט.
אורי צפת: מה נעשה עכשיו?
אורי צפת: איך נקבע לאן נלך?
אורי צפת: זה דבר אחד.
אורי צפת: הדבר השני הוא באמת הנושא של הסמכויות שלהם כאשר יש את הדיון כאן ודיון שם.
אורי צפת: זה בהחלט הגיוני שכל אחד ימשוך את זה לכיוון שלו וצריך למצוא כאן נקודת משען שאנחנו נקבע או שזה יהיה כאן או שזה יהיה כאן.
אורי צפת: אני מרגיש שיהיה מרוץ סמכויות גם בגלל הסיוע.
אורי צפת: אנחנו נגיע לזה.
דוד רותם: מרוץ הסמכויות בין יחידות הסיוע פחות מטריד אותי כי בסופו של דבר ביחידות הסיוע יושבים אותם אנשים ולא משנה אם הם יושבים בבית המשפט או בבית דין רבני.
אורי צפת: אם הם לא כפופים לעקרונות הדין.
דוד רותם: השאלה היא רק מה יעשה מי שיקבל את חוות הדעת.
דוד רותם: כאן אני סומך על מי שיתאם את העבודה של יחידת הסיוע שהוא לא יפנה את זה לשתי יחידות סיוע.
דוד רותם: הרי לצורך זה יש את הקביעות, יש את מי שיתאם את העבודה.
דוד רותם: מכיוון שזה משרד הרווחה, אז משרד הרווחה והשירותים החברתיים יקבע שהראשון ששלח ליחידת הסיוע, שם זה יישאר.
אורי צפת: זה המרוץ.
אורי צפת: מי שיקבע ראשון.
דוד רותם: אם נניח זה בבית המשפט והשופט ישלח ליחידת הסיוע של בתי המשפט.
: התחילו כבר לטפל.