GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דורית ואג: והחמור הוא שהם באים יום לפני פקיעת התוקף.
דוד רותם: וזה תמיד דקה לפני.
דוד רותם: אתם באים בדקה התשעים.
דוד רותם: אני מקבל עשרות פניות מכל מיני גופים שאני אפנה לאוצר ושאני אבקש הארכה כי אצלכם – וזה בסדר – זה לא עיקר עיסוקכם ולא נמצא אצלכם כל היום בראש, והגופים האלה בינתיים נתקעים.
דוד רותם: מכיוון שהתקנות כבר אומרות שאין יותר עקיפת מכרזים ובאתם ועשיתם הוראת שעה, אז תעמידו אותה לתקופה סבירה שאפשר יהיה לחיות ולגמור את העניין כמות שהוא.
דוד רותם: תעשו חשיבה מחודשת כזאת ומחודשת כזאת, אבל תגמרו את זה.
חנן ארליך: אני מסכים ולכן אני אומר שנגביל את זה לכל היותר בשנה.
דוד רותם: אתה יודע בדיוק כמוני שכאשר יש הוראת שעה, עד ה-31 בדצמבר לא יבקשו להאריך אותה כי תמיד יש לנו זמן לחשוב.
דוד רותם: יש לנו כל כך הרבה דברים לחשוב עליהם שתמיד זה ייתקע לעוד זמן.
שלום: בחודש האחרון אני הוצפתי בטלפונים מעמותות שעושות פעילות עבור הממשלה והוקפאו להן פעילויות בגלל שהחודש הזה היה חודש שלא היו יכולות להגיע להסכמים.
שלום: הוקפאו פעילויות והן היו בדילמה רצינית.
שלום: הפעילויות הללו הן פעילויות עבור הממשלה.
שלום: למשל, עמותת ידידים, אומר לי מנכ"ל העמותה שיש לו פעילות שהממשלה רוצה אותה אבל הוא לא יכול לבצע אותה כי התקנה הזאת לא הוארכה.
שלום: אנחנו כמנהיגות אזרחית וכארגון הגג של כל העמותות והמלכ"רים רואים באמת פגיעה באותם אלה שעושים עבודות משותפות עם הממשלה ועושים דברים משותפים.
שלום: אני קיבלתי עשרות טלפונים ובמשך חודש שלם כרגע אי אפשר להאריך את העבודה עם הממשלה.
שלום: אני בעד שהחשב הכללי יעשה סדר בנושא הזה והייתי רוצה שנהיה שותפים להתייעצויות סביב הנושא הזה.
שלום: אני לא יודע מה התוצאה, אבל אני מסכים עם היושב ראש, בהכירי גם את תהליכי עבודת הממשלה, כי מה זה משנה לכם אם זה יתוקן עד אשר תבוא להחלטה הצעה כוללת?
שלום: בינתיים יש פרפורי בטן לכל העמותות.
שלום: מתקשרים מנכ"לים ואומרים שכן עובדים, לא עובדים, וכל זה במשך חודש שלם.
שלום: חבל, למה לעשות להם את זה?
דוד רותם: בחודש הזה הם לא עובדים.
שלום: נכון.
דוד רותם: בחודש הזה אי אפשר היה לעשות את המשכורת.
שלום: חבל.
רדיאן: לנו יש הרבה מאוד מיזמים משותפים ורבים מהם בעלות שנמוכה ממיליון שקלים.
רדיאן: אני חושבת שהדיון כאן, השאלה לגבי 3(30) היא שאלה עקרונית.
רדיאן: האם – כמו שאמר חנן – אלה תמיכות או לא תמיכות, עוקף תמיכות או לא עוקף תמיכות, היא שאלה עקרונית.
רדיאן: השאלה האם זה עוקף תמיכות רלוונטית גם בחצי מיליון שקלים.
רדיאן: זאת אומרת,  התקנה בתוקף אם לא מאריכים את הוראת המעבר ואז היא מחייבת שהעמותות ייתנו לפחות חצי מיליון.
רדיאן: הוראת השעה באה ואומרת: לא, לא חייבים חצי מיליון.
רדיאן: אנחנו סבורים שככל שהעלות נמוכה יותר, למדינה דווקא יש אינטרס יותר גבוה בהתקשרויות שלה, ואז השאלה האם זה עוקף תמיכות או לא רלוונטית יותר דווקא בהתקשרויות הגבוהות יותר של חצי מיליון.
רדיאן: לכן אני חושב שצריך גם לתת את הדעת על הנקודה הזאת כאשר באים להחליט האם מאריכים או לא.
דוד רותם: רבותיי, שכנעתי אתכם?
גבי שוחט: אני לא יודע אם שכנעת אותנו.
גבי שוחט: יש לנו בעיה עם זה ואנחנו היינו מבקשים להתייעץ.
דוד רותם: מה עם 30 בדצמבר 2012?
דוד רותם: שנתיים.
דוד רותם: תרצו לבטל קודם, תבטלו.
גבי שוחט: אני לא יודע מה הבעיה להיות חופף למועד ההרשאה.
גבי שוחט: אנחנו מבינים את הבעיה, הנושא עלה, זה מגיע אלינו.
דוד רותם: אתם אומרים שעד סוף השנה, עד דצמבר 2011, אתם תבואו עם הסדר כללי אבל אתם תחליטו איך לשנות את זה באופן סופי.
גבי שוחט: נכון.
גבי שוחט: עד 31 בדצמבר.
דוד רותם: אם עד 31 בדצמבר תשנו, אז באותו שינוי אנחנו גם נבטל את הוראת השעה.
דוד רותם: אני חושש מישיבה כזאת היום בעוד שנה.
דוד רותם: אתה מבטיח לי, וזה בסדר, אני סומך עליך.
גבי שוחט: אדוני, הדברים רשומים והם גם מוקלטים.
גבי שוחט: אם אנחנו מתחייבים שבמידה שלא, מבחינתנו ההצעה שלך תיכנס לתוקף.
דוד רותם: אני אאשר את זה
גבי שוחט: עד 31 בדצמבר, היה ולא נעמוד בזה.
דוד רותם: אני לא יכול להאריך את התוקף של הוראת השעה בלי פנייה שלכם.
גבי שוחט: במנותק מהוראת השעה.
גבי שוחט: נבוא עם הצעה מסודרת בנושא הזה עד 31 בדצמבר.
דורית ואג: אבל אתם לא יכולים לבוא עם זה עד 31 בדצמבר אלא אתם צריכים לבוא עם זה עד אוקטובר כדי שנספיק לדון.
גבי שוחט: הבנתי.
גבי שוחט: אמרתי עד וזה יכול להיות בעוד חודשיים ובעוד שלושה חודשים.
דורית ואג: בטח.
דוד רותם: מהפה שלך לאוזניים שלו.
גבי שוחט: אנחנו עלולים להפתיע אותך.
דוד רותם: אני מוכרח לומר לך שאתם תפתיעו אותי.
דוד רותם: עד 31 בדצמבר 2011.
דוד רותם: תרשמו תאריך עברי.
דורית ואג: אני כבר קובעת ישיבה ל-1 בינואר 2012.
דוד רותם: לא, את תקבעי ישיבה ל-15 בדצמבר.
דוד רותם: ה  צ ב ע ה     אושר פה אחד
ירון גולן: התיקון השני הוא לתקנות חובת המכרזים (תיקון) (תיקון מס' 2).
ירון גולן: במסגרת התיקון הזה נקבעה הוראת שעה שאפשרה למשרדים להשתמש במכרז סגור ששוויו אינו עולה על חצי מיליון שקלים.
ירון גולן: האפשרות הזאת נועדה בעיקר כדי לאפשר למשרדים להתקשר במכרז סגור בסכום עד שתיכנס לתוקף תקנת שעה.
ירון גולן: מה-1 בינואר 2011 נכנסה לתוקף תקנה 19 אבל אנחנו עדיין באים בבקשה לוועדה להאריך את התוקף בחצי שנה.
דוד רותם: שנה. הכל שנה.
דוד רותם: אין לי זמן כל שבועיים לשבת על התקנות שלכם.
ירון גולן: כדי שתהיה תקופת חפיפה בין המערכת הממוכנת לבין המערכת הרגילה.
דוד רותם: מתי תהיה המערכת הממוכנת?
ירון גולן: התקנות נכנסו לתוקף ב-1 בינואר.
דוד רותם: מתי מתחילה לעבוד המערכת?
ירון גולן: היא עובדת אבל משרדים מתחילים לעבוד אתה.
ירון גולן: היינו צריכים להתחיל מזה ואחרי כן להתייחס לנושא השני.
דוד רותם: הייתם מתחילים מזה, הייתי אומר לכם שנאריך את ההוראה הזאת עד אין סוף.
ירון גולן: זאת בקשה אחת.
ירון גולן: יש בקשה שנייה באותו סט של תקנות.
ירון גולן: במסגרת התיקון נקבעה הוראת מעבר שאפשרה שימוש במאגרים שהיו קיימים קודם לתיקון.
ירון גולן: אנחנו מבקשים להאריך את זה כי בניית המאגרים מתבררת כמלאכה לא פשוטה ומאוד מאוד מורכבת, ואנחנו עובדים עליה במרץ אבל אנחנו עדיין לא סיימנו ואנחנו לא רוצים לתקוע את המשרדים.
דוד רותם: אתם לא יודעים שכל מה ששייך למיכון, לעולם, כל תאריך שאומרים לכם, אל תאמינו לו.
דוד רותם: יש לי תקנות שאני כבר מחכה שנתיים שמשטרת ישראל תעשה איזשהו שינוי קטן במיכון שלה כדי שאפשר בגיליון הרשעות לבודד בין אדם מורשע, הוגש כתב אישום, לבין תיק חקירה.
דוד רותם: הבטיחו לי שתוך חודשיים זה יהיה גמור ושרק אאשר להם את התקנות, אבל אמרתי להם שאני יודע מה זה החודשיים שלהם ועד היום התקנות האלה לא מאושרות כי הם עוד לא גמרו את המיכון.
דוד רותם: אני כל פעם שואל אותם מה קורה עם זה והם אומרים לי שמיד הם גומרים.
דוד רותם: גם הסט השני עד 31 בדצמבר 2011.
דוד רותם: ה צ ב ע ה     אושר פה אחד     תודה.
דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, התשע"א-2010, הצעתם של חברי הכנסת זאב אלקין, אברהם מיכאלי, דוד רותם, עתניאל שנלר, יריב לוין, מיכאל בן-ארי, ציפי חוטובלי.
דוד רותם: רבותי, שימו לב שהישיבה הזאת היא בשידור ולכן נא להתנהג בהתאם.
דוד רותם: בישיבה הקודמת דיברו כל חברי הכנסת שרצו לדבר אבל אני לא אשלול מהם את האפשרות לדבר גם היום, אבל אני רוצה להתחיל לשמוע קודם כל הארגונים שיש להם מה לומר בעניין.
דוד רותם: מר יריב אופנהיימר מתנועת שלום עכשיו, התנועה הציונית הרצינית במדינת ישראל, אתה מקבל את זכות הדיבור.
דוד רותם: רבותיי, ליריב אופנהיימר יש אצלי זכויות מיוחדות בהיותו אחד מבוני ארץ ישראל החשובים.
יריב אופנהיימר: אם רוצים לעצור לנו את התרומות, תמשיך את המחמאות כי זה יעזור.
יריב אופנהיימר: לא צריך חוקים, רק תנו לנו כמה קרדיטים ואף אחד לא ירצה לתרום לנו שקל.
דוד רותם: ובצדק.
זאב אלקין: אגב, הוא צודק.
זאב אלקין: הסיכוי היחידי לקבל היום אישורי תב"עות באיו"ש, זה רק התביעות שלכם.
יריב אופנהיימר: לא הייתי בונה על זה.
יריב אופנהיימר: כבוד היושב ראש, תודה רבה ובוקר טוב.
יריב אופנהיימר: אני לא רוצה לדבר ארוכות על המניעים ועל הפוליטיקה סביב ה נושא.
דוד רותם: חמש דקות זה המקסימום שאתה יכול לדבר.
יריב אופנהיימר: אני לא רוצה לדבר על הפוליטיקה והמניעים של החוק הזה והדברים נאמרו על ידי חברי כנסת רבים בישיבה הקודמת.
יריב אופנהיימר: אני רוצה לדבר על החוק עצמו.
יריב אופנהיימר: החוק עצמו, קודם כל, מנציח – ההצעה שמביא חבר הכנסת אלקין – ואומר שעשינו לכם טובה, רצינו בכלל לאסור את הפעילות שלכם ולגרום לכך שבכלל לא תוכלו לחיות במשטר דמוקרטי במדינת ישראל, אבל עבדנו קצת עם יצחק הרצוג והסכמנו להיות קצת יותר רכים אתכם.
יריב אופנהיימר: על דמוקרטיה אני לא כל כך רוצה להתפשר.
יריב אופנהיימר: גם כאשר מביאים לי פשרה שמצרה את הצעדים הדמוקרטיים, אני עדיין לא אומר תודה רבה מר אלקין שבכלל לא סתמת לנו את הפה אלא רק חצי וזה מה שההצעה הזאת מנסה לעשות.
יריב אופנהיימר: בהצעה הזאת יש קודם כל חיזוק למעמד המיוחד שמקבלים כל התורמים שהם אינם באים מהשמאל.
יריב אופנהיימר: עליהם החסינות והחיסיון נשמרים והם לא צריכים לתת דין וחשבון לאף אחד.
יריב אופנהיימר: מהבחינה הזאת אני חושב שההצעה הזאת היא הצעה שמנציחה את המצב העקום והרע שנמצא כבר היום.
יריב אופנהיימר: אם אנחנו מדברים על דמוקרטיה, בדמוקרטיה אנשים יכולים לגייס תרומות - ואנשים יכולים לפעול  - גם מגורמים פרטיים, גם מגורמים אחרים, כך זה נעשה.
שלמה מולה: אתה לא מבין שדמוקרטיה היא פריבילגיה.
יריב אופנהיימר: אני מאוד מקווה שאולי ברגע האחרון גם הוועדה הזאת תתעשת.
יריב אופנהיימר: לסעיף 1 שהוא חשוב מאוד, לגבי שקיפות יתר שרוצים כל שלושה חודשים שנגיש דוח רבעוני.
יריב אופנהיימר: שוב, זה מנציח מצב שהוא מעוות ואפילו מחזק אותו, אבל בוא נגיד שאנחנו יכולים לחיות עם זה.
יריב אופנהיימר: הסעיף השני בעיניי הוא סעיף חמור מאוד והוא סעיף שבעצם מורה לארגונים לציין במודעות מי מממן את המודעה.
יריב אופנהיימר: כאן פעם ראשונה אנחנו רואים שמדינת ישראל מתערבת לאזרח, לקבוצת אזרחים, לארגון בחופש שלו להביע את עמדתו.
יריב אופנהיימר: זה נושא שהוא נושא חוקתי.
יריב אופנהיימר: הוא כבר לא צריך להבדיל בין ימין ושמאל.
יריב אופנהיימר: דמוקרטיה אמיתית חייבת לתת זכות דיבור לכולם, כולם יכולים להגיד מה שהם רוצים, ומי שרוצה לדעת מהיכן מגיע המימון, שילך לרשם המפלגות, שילך לקיים תחקירים, שיעשה עבודה עיתונאית.
יריב אופנהיימר: אתה לא יכול לחייב אזרחים לומר משפטים שהם אינם רוצים או בוחרים לא לומר אותם.
יריב אופנהיימר: לכן הסעיף האחרון בחוק שמחייב ארגונים לרשום דברים במודעות שלהם הוא סעיף אנטי דמוקרטי בעליל.
יריב אופנהיימר: הוא סעיף שפוגע בעיקרון משמעותי של חופש הביטוי והסעיף הזה, מעבר לשאלות של שמאל וימין, לא צריך להיות במדינה דמוקרטית.
יריב אופנהיימר: במדינה דמוקרטית, עם כל הצער שבדבר, לאזרחים מותר אפילו לפרסם מודעות בעילום שם.
יריב אופנהיימר: ראינו דוגמה לזה רק השבוע עם המודעה של הקריה שבעיניי היא מודעה איומה ונוראית ובלתי נסבלת, אבל היא חלק מהשיח הדמוקרטי וצריך לאפשר אותה.
יריב אופנהיימר: בוודאי שלא יתכן שמדינה תחייב אזרחים, קבוצת אזרחים, ארגונים, לרשום דברים במודעה או בפרסומים ולחייב אותם להגיד דברים.
יריב אופנהיימר: אני אסכם ואומר.
יריב אופנהיימר: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא מיותרת, היא אומללה, היא חלק מקמפיין שבא לפגוע באופי הדמוקרטי של מדינת ישראל.
יריב אופנהיימר: הדבר הזה שאנחנו כל כך גאים בו, גם בעולם, לומר בחופשיות שאנחנו כארגונים שיש לנו ביקורת לא פשוטה על הממשלה, אנחנו יכולים לפעול בחופשיות וליהנות ממרחב דמוקרטי, לצערי את המשפט הזה, אם החוק הזה יעבור  וחוקים אחרים שנמצאים על סדר היום יעברו, אנחנו כבר לא נוכל לומר.
יריב אופנהיימר: הנזק התדמיתי למדינת ישראל מחוקים כאלה גדול הרבה יותר מאיזושהי תועלת שיפיק גוף ימני כזה או אחר או תנועה ימנית כזאת או אחרת.
יריב אופנהיימר: תודה רבה כבוד היושב ראש.
דוד רותם: דבי.
דבי גילד-חיו: אני מהאגודה לזכויות האזרח.
דבי גילד-חיו: אני קודם כל רוצה להתייחס לדברים שנאמרו בפעם הקודמת כאילו הנוסח שמונח כרגע על השולחן הוא איזו הסכמה פרטית עם חבר כנסת הרצוג  ועכשיו, כשהוא לא נמצא, זה כן רלוונטי או לא רלוונטי.
דבי גילד-חיו: לא. זה לא כך.
דבי גילד-חיו: בוועדת שרים לחקיקה הוחלט שהנוסח המקורי צריך לבוא להתדיינות עם משרד המשפטים וגם נציגת משרד המשפטים אמרה שזה הנוסח שמקובל עליהם.
דבי גילד-חיו: יותר מזה, היא גם אמרה שהיא רוצה להכניס כל מיני שינויים.
דבי גילד-חיו: הנוסח כרגע שעבר קריאה ראשונה, הוא הנוסח שמשרד המשפטים תומך בו.
דבי גילד-חיו: לכן רציתי להתייחס לנקודה הזאת קודם.
דוד רותם: אנחנו מוכרחים לומר שהדאגה שלכם לעמדות משרד המשפטים מעוררת הערכה.
דבי גילד-חיו: אנחנו באמת מוטרדים מזה.
דבי גילד-חיו: כן, מוטרדים.
דבי גילד-חיו: זאת הייתה כוונתי.
דבי גילד-חיו: אני יכולה גם לומר בהקשר של החוק הספציפי הזה למה אנחנו מוטרדים.
דבי גילד-חיו: אנחנו מוטרדים מכך שמשרד המשפטים בכלל תומך גם בנוסח הזה.
דבי גילד-חיו: מה שמטריד הוא לא זה שרוצים דיווחים, כי דיווחים, האגודה לזכויות האזרח והארגונים האחרים הם בעד שקיפות, פתיחות, דיווחים והכל יופי, וזה שגם רוצים להכביד קצת ושזה יהיה כל שלושה חודשים במקום פעם בשנה, בסדר, ההכבדה מהסוג הזה עוד אולי אפשר איכשהו להצליח לשרוד אותה.
דבי גילד-חיו: מה שמטריד כאן זה מה שעומד מאחורי חקיקה כזאת ומדובר ברדיפה פוליטית.
דבי גילד-חיו: למה אני אומרת רדיפה פוליטית?
דבי גילד-חיו: עד היום אף חבר כנסת שמקדם את הצעת החוק הזאת לא הסביר מה ההבדל בהצעת החוק הזאת מהמצב הקיים.
דבי גילד-חיו: כבר  היום צריך לדווח על כל התרומות, כבר היום צריך לדווח באופן מפורש וברור על תרומות מישות מדינית זרה וממש במלים אלה, ויש רשימות ספציפיות ומיוחדות שהארגונים צריכים להגיש והן מתפרסמות גם באתרי אינטרנט.
זאב אלקין: יריב הסביר לפני דקה למה צריך את הצעת החוק הזאת.
ניצן הורוביץ: נורא משעשע אלקין.
ניצן הורוביץ: באמת נורא משעשע.
דוד רותם: לא, רבותיי, לא.
זאב אלקין: אי אפשר לטעון בו זמנית שזה לא משבש שום דבר ומצד שני אומרים אחרת.
דבי גילד-חיו: עוד לא סיימתי את דבריי.
דוד רותם: אתה היית במוצאי שבת ביפו?
ניצן הורוביץ: אתה היית שם.
דוד רותם: אני לא הייתי שם.
דוד רותם: אני שואל אם אתה היית ביפו.
ניצן הורוביץ: אתה זה שגורם לזה.
דוד רותם: אל תדבר אתי על הסתות.
ניצן הורוביץ: אתה בא לשרוף כאן הכל.
דוד רותם: אני לא אתן לך להסית חד צדדית, לא לך ולא לאף אחד אחר.
ניצן הורוביץ: בכל הדמוקרטיה המזויפת שלך.
דוד רותם: רק אתה יודע מהי דמוקרטיה אמיתית.
ניצן הורוביץ: לא, אתה יודע.
דוד רותם: לכן ברמת אביב לא ניתן לחרדים להיכנס.
דוד רותם: לא ניתן לחרדים להיכנס לרמת אביב.
דוד רותם: הדמוקרט הגדול.
דבי גילד-חיו: אני אשמח להשלים את דבריי.
דבי גילד-חיו: מאחר שהשקיפות הזאת – אני חוזרת לדברים שאמרתי – ממילא כבר קיימת, נשאלת השאלה מה המטרה של החוק הזה.
דבי גילד-חיו: החוק הזה בא אך ורק לעשות דה-לגיטימציה ולסמן.
דבי גילד-חיו: זה משהו כאילו יותר הצהרתי.
דבי גילד-חיו: לומר שמי שמקבל כסף מישות מדינית זרה, אפילו שהוא מודה בזה, אומר את זה, מצהיר על זה, זה כתוב וזה חלק מהחוק הקיים היום – הוא היד הזרה, הסוכן הזר, הפועל בשם הזה, משהו לא לגיטימי.
דבי גילד-חיו: זאת אומרת, זה בסדר לקבל כסף מישות מדינית זרה בשביל בתי חולים, בשביל אוניברסיטאות, בשביל כל מה שישראל משנוררת כל החיים וזה לגיטימי וזה יופי ואנחנו נסמכים על זה וזה בסדר, אבל אם ארגון זכויות אדם או ארגון לשינוי חברתי מקבל את הכסף הזה, הוא סוכן זר, הוא פועל למען מטרה לא ראויה, ולמה?
דבי גילד-חיו: כי היחידים שמקבלים מקרב הארגונים והחברה האזרחית כסף מישות מדינית זרה, הם במקרה רק ארגוני שמאל.
דבי גילד-חיו: למה?
דבי גילד-חיו: כי ישות מדינית זרה שתורמת לארגונים, עושה את זה כי היא רוצה לקדם זכויות אדם, כי היא רוצה לקדם דמוקרטיה, כי היא מתנגדת אולי ---
קריאה: לכיבוש.
דבי גילד-חיו: אני אפילו לא נכנסת למקום הזה.
דבי גילד-חיו: אני אומרת שהמטרות של המדינות האלה – ודרך אגב, המטרות האלה קמו אחרי מלחמת העולם השנייה ובגלל השואה ובגלל מלחמת העולם השנייה, כאשר המדינות אמרו שהן לא יעמדו מנגד כאשר מפירים זכויות אדם, כאשר פוגעים בדמוקרטיה, אלא הן יהיו מעורבות.
דבי גילד-חיו: כשהם מעורבים, אנחנו אומרים: לא, זה לא מתאים לאג'נדה הפוליטית שלנו שמישהו יקבל כסף מאנגליה.
דבי גילד-חיו: זה שמקבלים כסף מגורמים פרטיים, והרבה  כסף, מיליונים, הרבה יותר ממה שארגוני זכויות אדם או ארגונים של החברה האזרחית מקבלים.
דבי גילד-חיו: סתם, כדי לסבר את האוזן אני אומר שהאגודה לזכויות האזרח – שהיא הארגון הכי גדול של זכויות אדם במדינת ישראל – התקציב השנתי שלו בין 8 ל-9 מיליון שקלים.
דבי גילד-חיו: רק שתהיה כאן איזו תחושה  והארגון מעסיק ארבעים עובדים.
דוד רותם: איזה ארגון זה?
דבי גילד-חיו: האגודה לזכויות האזרח בישראל, התקציב השנתי שלה הוא בין שמונה לתשעה מיליון שקלים והיא מעסיקה ארבעים ומשהו עובדים.
דבי גילד-חיו: אתם יכולים לעשות חשבון ולראות שרוב הכסף הזה הולך על משכורות ועל שכירות.
דבי גילד-חיו: כדי  לתת המחשה אני רוצה לומר שאנחנו  נלחמנו בתוכנית ויסקונסין למשל.
דבי גילד-חיו: התקציב הציבורי שהיה לנו כדי להילחם בתוכנית ויסקונסין – ודרך אגב, יש כאן שותפים גם מהימין שהיו אתנו במאבק הזה – היה 3,000 שקלים ובאגודה זה נחשב לסכום עצום כדי לקדם את התוכנית.
דבי גילד-חיו: כאשר ארגונים מקבלים כספים פרטיים במיליונים, בעשרות מיליונים, מגורמים פרטיים, זאת לא נחשבת התערבות במדיניות ישראל, זאת לא נחשבת קידום אג'נדה פוליטית, ואין עם זה שום בעיה .
דבי גילד-חיו: זה גורם פרטי שרוצה להישאר בעילום שם.
דבי גילד-חיו: הוא יהודי טוב שרוצה להישאר בעילום שם, אבל כאשר אנחנו מקבלים מאנגליה תרומה מוצהרת, ברורה שכתובה אצל רשם החברות ובאתר שלנו – לא, אנחנו סוכן זר של אנגליה בישראל כי אנחנו רוצים לקדם זכויות אדם.
דבי גילד-חיו: אלה דבריי לגבי החוק הזה.
דבי גילד-חיו: החוק הזה הוא חוק של רדיפה פוליטית.
דבי גילד-חיו: צריך לראות את החוק הזה בקונטקסט הרבה יותר רחב.
דבי גילד-חיו: מדובר כאן ברשימה ארוכה מאוד של חוקים ושל גזרות שמנסים גם על הארגונים עצמם וגם בכלל על כל מי שהעמדה הפוליטית שלו לא מוצאת חן בעיני הרוב הפוליטי בעת הזאת.
דבי גילד-חיו: זה א'-ב' במדע המדינה של עריצות הרוב, כאשר מנסים באמצעות שורה ארוכה של חוקים – ושלחתי לכולכם כבר הרבה מאוד פעמים את הרשימה הזאת במייל – להשתיק כל קול שלא מוצא חן בעיני הרוב הפוליטי בעת הזאת.
דוד רותם: ולכן לדעתכם גם הצעת חוק להקים בית משפט לחוקה זה דבר מנוגד לדמוקרטיה, כי אתם לא מבינים מהי דמוקרטיה.
דוד רותם: פיצול סמכויות בית המשפט העליון והקמת ערכאה  רביעית, אין לכם עם זה בעיה.
דבי גילד-חיו: אני רוצה להתייחס לזה.
שלמה מולה: מה זה קשור לנושא?
דוד רותם: ובלבד שהשופטים שאתם רוצים ייבחרו.
דבי גילד-חיו: מאחר שהעלית את הנושא, אני רוצה להתייחס.
דוד רותם: הם רוצים לפצל את בית המשפט העליון אבל הם רוצים להישאר הם כבית המשפט לחוקה.
דבי גילד-חיו: אני מוכנה להתייחס לזה ובמיוחד כאשר הישיבה משודרת, אני רוצה שיבינו מה עמדתנו.
דבי גילד-חיו: אנחנו לא מתנגדים לבית משפט לחוקה.
דוד רותם: כתבתם שזה חוק בלתי דמוקרטי.
דבי גילד-חיו: לא. אני מתייחסת לפרטים של הצעת חוק שאדוני הגיש.
דבי גילד-חיו: פרטי הפרטים שם הם הבלתי דמוקרטיים ולא עצם הקמת בית המשפט.
דבי גילד-חיו: אם החוק הזה יקודם, אנחנו נשב כאן ואני אסביר אחת לאחת מה יש בתוך הצעת החוק שאדוני כתב.
חיים אורון: למה את מתגוננת?
דבי גילד-חיו: לא, להפך.
דבי גילד-חיו: אני לא מתגוננת.
חיים אורון: זה לא חוקי.
דבי גילד-חיו: אני רק רוצה שמי שמקשיב, ידע את עמדתנו.
דוד רותם: שלא ידברו לי כל הזמן על הגנת הדמוקרטיה.
דב חנין: עורכת הדין גילד-חיו, הדברים לא נאמרו לכתובתך.
דב חנין: הדברים נאמרו לכתובתה של נשיאת בית המשפט העליון.
דבי גילד-חיו: לא בית משפט לחוקה שלפי הנוסח של אדוני מבקש לפגוע בדמוקרטיה ובזכויות אדם.
ריקי שפירא: אני מהמרכז לפלורליזם יהודי.
ריקי שפירא: לא אחזור על דברי חברתי אלא אדגיש את הנקודה הבולטת כאן שהצעת החוק הזאת בעצם מבקשת מאותם ארגונים שכבר היום מצהירים על המקורות האלה לרשם העמותות, באתרים באינטרנט שלהם, חשופים כל מקורות המימון שלהם, דווקא את הארגונים האלה הצעת החוק הזאת בוחרת לרדוף בניגוד לארגונים אחרים שלא מפרטים מקורות מימון אחרים והם לא נדרשים.
ריקי שפירא: שם אין שום בעיה.
ריקי שפירא: לכן המגמה של הצעת החוק ברורה.
חיים אורון: אם תעבור הצעת תיקון שאומרת שכל שקל שבא מחוץ לארץ יפורסם, מקובל עליכם?
ריקי שפירא: זה עדיף.
ריקי שפירא: הכל יהיה גלוי.
ריקי שפירא: אנחנו בוודאי בעד שקיפות מוחלטת של מקורות המימון, אבל לא כאשר היא לא מוחלטת ולא אמיתית והיא כלפי צד אחד בלבד.
ריקי שפירא: זאת הבעיה של הצעת החוק הזאת שהיא הצעה מוטה ולכן אין בה  שום טעם.
שובל רונן: בוקר טוב.
שובל רונן: ארגון עדאללה לא מגיש מסמכים משנת 2008 לרשם העמותות.
שלמה מולה: אתה מפקח של ארגון עדאללה?
שובל רונן: אני אשמח אם תיתן לי להשלים משפט.
שלמה מולה: אם הוא מחליף את רשם העמותות, שנדע על כך.
דוד רותם: אני מבקש לתת לכל אחד כאן לומר את מה שהוא רוצה.
אורית זוארץ: יש לו פטור.
דוד רותם: כל אחד אחר כך יקבל אפשרות להתייחס לכל מה שנאמר.
אורית זוארץ: יש כאן הולכת שולל.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שהוא יחשוף בפנינו כמה כסף הוא מקבל וכמה מקבלים ארגונים נוצריים אנטי-יהודיים ואנטישמיים.
ג'מאל זחאלקה: ארגונים נוצריים קיצוניים.
ג'מאל זחאלקה: שיחשוף כאן.
דוד רותם: מרגע זה ואילך רבותיי אני אתחיל לקרוא לסדר כי הסמכות שלי היא לנהל את הישיבה.
שובל רונן: הצעקות שלך לא מרשימות אותי.
דוד רותם: לא, אתה לא תענה להם בדרך הזאת.
שובל רונן: תנו לי לדבר.
שובל רונן: אני מבקש שתאפשרו לי לסיים את הטיעון שלי.
דוד רותם: תטען את הטיעון שלך וזה הכל.
שובל רונן: ארגון עדאללה לא הגיש מסמכים לרשם העמותות משנת 2008 ולפי ה-וולפרס סושיאשן, הוא העביר לו 35 אלף דולר לפי המסמכים שלו וארגון עדאללה לא מצהיר על זה  ובהצהרות שלו, שהן הצהרות מ-2005 לדוגמה, יש אי התאמות מהותיות בין הדברים.
ג'מאל זחאלקה: הוא יכול להאשים כך מישהו בהאשמות כאלה?
ג'מאל זחאלקה: העניינים האלה נתונים לפיקוח של רשם העמותות.
שובל רונן: אתה מוכן לתת לי לסיים את הדברים?
דוד רותם: אתה עכשיו תשב בשקט.
דוד רותם: את הסדר אתה לא תנהל כאן.
שובל רונן: אני ממתין.
שלמה מולה: נציג רשם העמותות נמצא כאן?
אורית זוארץ: בשלב הבא הם יחליפו גם את בית המשפט העליון.
דוד רותם: בשלב הבא אני אתחיל לקרוא לסדר.
ג'מאל זחאלקה: נותנים לחתול לשמור על השמנת.
ג'מאל זחאלקה: יושב ראש הוועדה הוא הסכנה הגדולה ביותר לדמוקרטיה.
שובל רונן: יש כאן היתממות מהותית.
שובל רונן: יש הבדל קריטי בין מדינות שתומכות בארגונים והארגונים האלה לא מצהירים על עצמם, לדוגמא כמו החוק האמריקאי שדורש להצהיר שהם סוכנים זרים, משנות ה-30, ויש כאן היתממות כאילו אין הבדל בין אנשים פרטיים למדינות.
שובל רונן: כאשר ארגון מקבל כסף ממדינה זרה, הוא משרת את האינטרסים שלה, של אותה מדינה, כאן.
שובל רונן: המחשבה שאין כאן הבדל מהותי, היא היתממות ממדרגה ראשונה.
אורית זוארץ: זאת הבעיה עם גרמניה שמקדמת זכויות דמוקרטיות.
ניצן הורוביץ: אם אתה משרת של מישהו, תגיד כדי שנדע ואז נוכל להחליט איזה אינטרסים אתה משרת.
ניצן הורוביץ: תגיד מי נותן לך כסף.
דוד רותם: חברים, אני לא רוצה לקרוא לכם לסדר, אבל אני אתחיל.
דוד רותם: אני צריך לנהל ישיבה.
אורי אורבך: אותך אנחנו מממנים, זחאלקה, זאת הבעיה.
דוד רותם: אורי אורבך, גם אותך אני קורא לסדר.
אורי אורבך: אבל בשבילך אנחנו מדינה זרה.
דוד רותם: אורי אורבך, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.
שובל רונן: חברים, אם אותם ארגונים שמאמינים שמדינת ישראל צריכה להפוך לאזרחיה, היו רצים לכנסת, הם לא היו עוברים את אחוז החסימה.
שובל רונן: הרעיון, הבקשה לבקש כסף ממדינות זרות כדי לקדם אינטרסים שלא מקובלים בציבור הישראלי, זוהי הדריסה האמיתית.
אורית זוארץ: על מי אתה מדבר?
דוד רותם: חברת הכנסת זוארץ.
חיים אורון: תנו לו לדבר ולגמור את השטויות האלה.
אורית זוארץ: הוא דובר הציבור הישראלי?
חיים אורון: אפשר לתת לו לדבר חופשי ולא לנהל את כל השיחה  בוויכוח בינינו לבינו?
חיים אורון: הוא לא שווה את זה בכלל.
חיים אורון: מה אתם עושים?
דוד רותם: חבר הכנסת אורון, אנא ממך.
חיים אורון: אני מבקש מהחברים שלי לעזור לך.
שובל רונן: כאשר אותם ארגונים רומסים את הדמוקרטיה הישראלית בזה שהם מקבלים כסף זר כדי לקדם עמדות שלא מקובלות על הציבור הישראלי, זוהי דריסה של הדמוקרטיה הישראלית יותר מכל דבר אחר.
שובל רונן: אף אחד כאן בחוק הזה לא מבקש למנוע מחברי כנסת לעלות על משטים, אף אחד בחוק הזה לא מבקש למנוע מחברי כנסת לקרוא קריאות נגד חיילי צה"ל, אף אחד בחוק הזה לא מבקש למנוע את זכות הבעת הדעה.
שובל רונן: כל מה שהחוק הזה מבקש, ולצערי זה פחות מדיי, זאת שקיפות.
שובל רונן: המינימום הזה, השקיפות הזאת, שיהיה רשום במודעה שכאשר היא מומנת על ידי מדינת אירופה, יהיה רשום שהיא ממומנת על ידי מדינת אירופה, ואותו ארגון פועל כארגון זר, זה לא מתקיים.
שובל רונן: הבעיה החמורה עם החוק הזה היא, כמו שאמר אלקין בישיבה  הקודמת, שרוב רובו סורס על ידי גורמים שונים שהיו כאן.
אורית זוארץ: משרד המשפטים.
דוד רותם: רבותיי, אני אתחיל להוציא החוצה.
דוד רותם: חיים אורון נתן לכם עצה טובה.
דוד רותם: תקשיבו לה.
שובל רונן: ביניהם הקרן החדשה לישראל.
שובל רונן: אנחנו חושבים שהחוק הזה הוא התחלה, התחלה לא מספקת, אבל התחלה חשובה.
שובל רונן: תודה רבה.
יריב אופנהיימר: בחסות מי זה היה?
שובל רונן: ישראל.
דוד רותם: יריב, אתה לא יכול לקרוא קריאות ביניים.
דוד רותם: לך אני לא קורא פעם ראשונה, שנייה ושלישית אלא אותך אני מוציא ישר.
ג'מאל זחאלקה: הוא מייצג את כל הנוצרים הקיצוניים.
חיים אורון: אפשר לשאול שאלה ברשות?
חיים אורון: האם העמדה שלכם שכל מודעה שמומנת על ידי גורם לא ישראלי, יירשם למטה ממי התקבלה, האם החלטה  כזאת של הוועדה תהיה מקובלת עליכם?
שובל רונן: כל פעם שמדינה מעורבת, כן.
חיים אורון: לא מדינה.
חיים אורון: כל גורם זר.
חיים אורון: אני שאלתי ואני מבקש לענות לי.
דב חנין: ממה אתה מפחד אדוני?
דוד רותם: חיים אורון שאל שאלה ואף אחד לא יעזור לו.
חיים אורון: זאת שאלה מאוד פשוטה ואני בטוח שאתה עד כדי כך אינטליגנטי להבין אותה.
חיים אורון: האם תסכימו שכל מודעה שממומנת על ידי גורם שאיננו ישראלי יהיה כתוב למטה מי הגורם?
שובל רונן: אנחנו נסכים שכל מודעה שממומנת על ידי מדינה.
דב חנין: ממה אתה מפחד?
אורית זוארץ: מה אתה מסתיר?
ניצן הורוביץ: ספר לנו מה אתה מסתיר.
יואל גולובנסקי: אני כאן לייצג את לשכת עורכי הדין.
יואל גולובנסקי: הלשכה לא לוקחת עמדה בקשר לחוק.
יואל גולובנסקי: הייתי רוצה לשאול את הנציגה מהאגודה לזכויות האזרח.
דוד רותם: לא, אם הלשכה לא לוקחת עמדה ואין לה עמדה לגבי החוק, שאלות הלשכה לא שואלת.
יואל גולובנסקי: תודה רבה.
יהושע בקון: אני מ-NGO מוניטורס.
יהושע בקון: אנחנו ארגון מחקר שחוקר מזה תשע שנים ארגונים לא ממשלתיים ואת המימון שלהם.
יהושע בקון: יש לנו כמה נקודות להעלות בנושא הזה.
אורית זוארץ: מי מפעיל אתכם?
דב חנין: מי מממן אתכם?
יהושע בקון: אם תתנו לי, אני אוכל לענות.
דוד רותם: אני לא רוצה לתת לו לענות.
דב חנין: למה השם הוא באנגלית?
דב חנין: יש תורמים זרים?
יהושע בקון: אני אוכל לענות בקצרה, במשפט אחד?
שלמה מולה: תגיד לנו לפחות גורם אחד מממן, ברשותך אדוני.
דוד רותם: חבר הכנסת מולה, אתה ממילא תצביע נגד החוק, אז מה איכפת לך מי מממן אותו?
דב חנין: למה זה נקרא NGO מוניטורס?
יהושע בקון: זה יותר קליט.
דב חנין: סתם לדעת.
יהושע בקון: אם תיתנו לי להשלים.
שלמה מולה: האם מדינת ישראל מממנת, תודיע לנו.
יהושע בקון: דבר ראשון, אני מודיע שאף מדינה לא מממנת אותנו.
דב חנין: לא מדינה.
דב חנין: תורמים זרים.
דוד רותם: יש להם תורמים זרים.
דב חנין: יפה.
דוד רותם: הבעיה הגדולה היא התרומות?
דב חנין: למה הוא מסתיר את זה?
דוד רותם: הבעיה הגדולה היא אלה שמייצגים כאן מדינות זרות.
יהושע בקון: אני לא מסתיר.
יהושע בקון: אני מנסה לענות.
דב חנין: מי התורמים הזרים שלכם?
אורי אורבך: תראו את הנכונות של השמאל להקשיב.
אורי אורבך: חופש הביטוי.
אורי אורבך: אתם לא מקשיבים.
דב חנין: אני שואל שאלה.
אורי אורבך: תן לו לענות לך.
אורי אורבך: מילא שמאלנים, אבל נודניקים.