GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סיגל קוגוט: אם רוצים לסטות ממתחם העונש ההולם כלפי מעלה זה צריך להיות מבוסס.
סיגל קוגוט: מה שהצעתי בנוסח שלפניכם זה שתמיד צריך חוות דעת.
סיגל קוגוט: רחל באה ואומרת שאולי פעם אחת ב-10 שנים תהיה חוות דעת אחת על הרתעה, לכן לא לאפשר בהרתעה אישית לחרוג מהמתחם.
רחל גוטליב: להוספת הסעיף הזה תהיה השלכה על קביעת העונש המתאים.
רחל גוטליב: בתוך המתחם קובעים את העונש המתאים.
רחל גוטליב: ההרתעה תביא להחמרה בתוך המתחם.
רחל גוטליב: אני לא מציעה לחרוג מהמתחם.
סיגל קוגוט: חשבתי שמבחינת הרתעה אישית זה יכול לסבול גם חריגה כי זה עדיין מכוון כלפי האדם ספציפית.
סיגל קוגוט: אם יש לנו הגנה על הציבור ואתם אומרים שתהיה פעם ביובל איזו חוות דעת מקצועית, אז אפשר להישאר עם מה שהצעתם בכחול ולהגיד שההרתעה האישית היא שיקול בתוך המתחם.
רבקה גלט: אנחנו שוב מפנים לעבירות עם המאסרים הקצרים.
רבקה גלט: גם בהקשר הזה יש לי חשש.
סיגל קוגוט: כאן הרתעה זה שיקול שעומד בפני עצמו.
רבקה גלט: במאסרים קצרים השיקולים לא ניזונים בעיקר מהגנה על הציבור, אלא יותר מהרתעה אישית.
סיגל קוגוט: בדרך כלל מתחם יכול להיום בין מאסר על תנאי עד מאסר של חצי שנה או עד מאסר של 3 חודשים.
סיגל קוגוט: בעבירות של נהיגה ללא רישיון ברור שהמתחם כולל לפעמים גם מאסר קצר.
סיגל קוגוט: אם את אומרת שהרתעה זה שיקול לגיטימי בשביל שבתוך המתחם השופט יכול ללכת לצד החומרה, אז החשש שלך פחות מתקיים.
סיגל קוגוט: שיקול של הרתעה כשיקול לגיטימי יכול להביא את השופט במקרים המתאימים להגיד שהוא הולך בתוך המתחם לכיוון היותר גבוה.
סיגל קוגוט: זה לא דומה ל-8(ב).
לסלי סבה: כאשר מכניסים את 8(ב) אפשר להחריג את המצב שבו אם יהיה צורך להרתיע את הנאשם האינדיבידואלי במאסר בתוך המתחם זאת תהיה סיבה להטיל מאסר.
רחל גוטליב: זה נכון גם לגבי הרתעת הרבים.
רחל גוטליב: זה מה שמטריד את המשטרה.
רחל גוטליב: אתה מציע לקבוע חריג להרתעת היחיד.
רחל גוטליב: בעצם מה שמטריד את המשטרה זה מאסרים קצרים לצורך הרתעת הרבים.
רבקה גלוט: גם הרתעה אישית.
יואב ספיר: החוק הזה בא לעשות איזה שהוא שינוי.
יואב ספיר: רוב הסיכויים שהוא יעשה שינוי כלשהו לצד המחמיר.
יואב ספיר: בחלק מהמקרים החוק יגרום לשופטים לא לעשות משהו בכיוון המקל כמו שהם נהגו לעשות קודם, כי אומרים להם שהעיקרון המנחה הוא עיקרון הגמול, יהיה מתחם ואולי יהיה עונש מוצא.
יואב ספיר: יכול להיות שיהיו עונשים של מאסר קצר.
יואב ספיר: זה היה  נכון קודם לגבי סעיף 8(ב) וזה נכון לגבי עכשיו.
יואב ספיר: כשבאים לחוקק חוק חדש יש להניח שיש בו איזה שהוא שינוי.
יואב ספיר: המשקל של הטיעון שיש עונשים שלפי החוק החדש  לא ניתן יהיה להטיל אותם הוא לא כל כך משמעותי.
דוד רותם: הוא בכלל לא משקל.
יואב ספיר: זה היה הטיעון לגבי 8(ב).
דוד רותם: אתה טוען בדיוק הפוך.
דוד רותם: הטענה שלהם לא לעניין.
דוד רותם: מה שקורה זה שבמקום שבועיים יתנו חודשיים.
דוד רותם: אתה טוען שהחוק הזה יביא להחמרת הענישה.
יואב ספיר: ברוב המקרים.
דוד רותם: ברוב המקרים במקום שבועיים יתנו חודשיים.
דוד רותם: הם צריכים להיות שבעי רצון.
טוני גולדנברג: אני מבינה שהחוק אמור להביא שינוי, אני רק חוששת שהחוק יביא לשינויים שאנחנו לא מתכוונים אליהם.
טוני גולדנברג: השינוי אמור לפתור את בעיית הפערים בענישה, להוביל לאחידות בענישה, לא להציב מלכודות לבית משפט שימנעו ממנו להטיל עונשים שבנסיבות אחרות הוא היה מוצא לנכון להטיל אותם.
טוני גולדנברג: כתוב לי בסעיף שלא יגזור בית משפט מאסר בפועל.
טוני גולדנברג: כמה סעיפים אתם מכירים שנותנים שיקול דעת כל כך מוגבל לבית המשפט?
טוני גולדנברג: כמה קל יהיה לשכנע אותו שבהרבה מקרים שני עונשים יכולים להיות מתאימים?
טוני גולדנברג: אנחנו מסכימים שזה יקרה.
טוני גולדנברג: אתה בעצמך טוען שעבודות שירות זה עונש כבד.
טוני גולדנברג: אתה מנתק את האדם ממשפחתו, מפרנסתו, מטיל עליו סטיגמה של אסיר, מסכן אותו בהפסקה שיפוטית או מינהלית של עבודות השירות.
טוני גולדנברג: הכל טוב ונכון, אבל יש מקרים שראוי והולם לפי כל ההבנייה להטיל עונש של 8 חודשי מאסר או של 20 יום מאסר.
טוני גולדנברג: אתה אומר לבית המשפט שהוא לא יכול לגזור כשיש לו שניים מתאימים.
יואב ספיר: כשיש אלטרנטיבה טובה אחרת.
טוני גולדנברג: זאת לא הכוונה של החוק הזה.
טוני גולדנברג: הכוונה היא לא להגביל את שיקול הדעת שיש לו היום, אלא להבנות את שיקול הדעת שיש לו היום.
יואב ספיר: זה מבנה את שיקול הדעת.
טוני גולדנברג: כשאתה אומר לו לא לגזור יש בפירוש אמירה ערכית.
דוד רותם: זה בדיוק הבניית שיקול הדעת שלו.
דוד רותם: הבנייה זה לא רק להגיד לו לתת לו עוד שנתיים מאסר, אלא גם להגיד לו באיזה מקרים לא לתת לו מאסר.
דוד רותם: כשאני מבנה את שיקול הדעת שלו זה לטוב ולרע.
טוני גולדנברג: הסעיף הזה הוא עז שלא נוכל לחיות איתה.
סיגל קוגוט: ריבוי אישומים ונטל הראיה אלה לא נושאים שאפשר שלא יהיו בחוק הזה.
טוני גולדנברג: לא אמרנו שהם לא יהיו בחוק הזה.
סיגל קוגוט: נתחיל עם ריבוי אישומים.
סיגל קוגוט: איך שאני רואה את ההצעה הממשלתית אין בה הרבה הבנייה.
סיגל קוגוט: היא דומה קצת לסעיף 45, שגם הוא לא משוכלל ויפה במיוחד.
סיגל קוגוט: היא אומרת שהשופט יכול כשיש ריבוי אישומים לגזור בחופף, לגזור במצטבר, לתת עונש איך שנראה לו.
סיגל קוגוט: יש כמה וכמה שאלות שצריך לדון בהן.
סיגל קוגוט: חלקן קשורות לשאלה מה זה מעשה אחד.
סיגל קוגוט: יש מחלוקות ופסיקות מה זה מעשה אחד ומתי פרשייה נחשבת מעשה אחד, מה קורה כשיש עבירות קרובות בזמן שאפשר לדבר על נפילה עבריינית, כמו מקרה של מישהו שמכור לסמים ובחודשיים האחרונים עשה כמה פריצות, או שתופסים איזה מישהו שביצע עבירות אלימות חמורות ובחקירתו, בגלל תלונות אחרות, פתאום הסתבר שב-7 השנים האחרונות הוא ביצע הרבה עבירות שבוצעו על פרק זמן מאוד ארוך.
סיגל קוגוט: המחוקק צריך להגיד איך הוא מתייחס לזה ואיך הוא מצפה מהשופט לבנות את הדבר הזה.
סיגל קוגוט: ראיתי בכל מיני כתיבה אקדמית וגם בוועדת גולדברג שיש איזו שהיא תפישה שאומרת שאם יש מישהו שעומד בפני שופט, גם אם תפסו אותו על כמה וכמה דברים, יש איזה גבול מקסימאלי שהשופט יכול במכה אחת לשלוח אותו.
סיגל קוגוט: יש פסיקה בעולם שמדברת על איזה שהוא מתחם מקסימאלי.
סיגל קוגוט: גולדברג היה הצד הנמוך יותר.
סיגל קוגוט: אי אפשר לבוא ולהגיד שאני אקח את עונש המקסימום של העבירה הכי חמורה וזהו, לא משנה אם האדם עבר הרבה עבירות.
סיגל קוגוט: צריך כאן איזו שהיא הבנייה לשופט.
סיגל קוגוט: צריך להבהיר את היחס בין סעיף 45 לדבר הזה.
סיגל קוגוט: אם אני מאפשרת חופף ומצטבר אני צריכה להתייחס לזה.
סיגל קוגוט: אם אני צריכה להבחין בין עבירות אלימות לעבירות רכוש ולהגיד שבעבירת אלימות המקסימום יהיה פי 2 מעונש המקסימום על עבירה אחת, גם אם תפסו אותו על כמה, אז אני חייבת איזו שהיא הנחייה.
סיגל קוגוט: ההצעה הממשלתית לא מנחה מספיק.
סיגל קוגוט: עכשיו אנחנו במצב שההצעה לא חלה על עסקאות טיעון, ההצעה לא חלה על קטינים וההצעה לא חלה על ריבוי אישומים.
סיגל קוגוט: בסוף היא תחול על גזרונת קטנטונת שלא תבנה שום דבר.
רחל גוטליב: מקובל לחלוטין שצריך סעיף, ההתלבטות היא רק איך.
דוד רותם: מה ההתלבטות?
רחל גוטליב: ההתלבטות היא מה לקבוע.
רחל גוטליב: יש את ההמלצה של ועדת גולדברג, שאין בה הרבה הבנייה, ויש את  הנוסח שלנו שגם בו אין הרבה הבנייה.
רביד דקל: חשבנו שברירת המחדל שמוצעת בסעיף 45 עומדת בניגוד לעיקרון של ההבנייה.
רביד דקל: עיקרון ההלימה בחלק הכללי של הצעת החוק מדבר על מצב נקי של מעשה אחד ועונש אחד.
רביד דקל: ברור שכשיש כמה מעשים שנפרדים בזמן, ברירת החדל צריכה להיות של הצטברות ולא של חפיפה, מה שמנוגד לסעיף 45 בנוסח הקיים שלו.
רביד דקל: בזה אנחנו נטפל.
רביד דקל: אנחנו נציע נוסח.
רביד דקל: הוסכם על כולם שצריך למחוק את סעיף 45(א).
רביד דקל: ההבניה מתייחסת למצב של אחד על אחד.
רביד דקל: ברור שזו לא המציאות בבתי המשפט.
רביד דקל: ברור שכשמגיעים כתבי אישום שיש בהם כמה אישומים הטווח של הפיזור של העבירות על פני ציר הזמן והדמיון בין העבירות שונה ממקרה למקרה.
רביד דקל: ברור שעיקרון ההלימה צריך לעבור איזו שהיא מודיפיקציה בהקשר של ענישה כזאת.
רביד דקל: ברור שיש איזה שהוא סוג של רגרסיה ברגע שאתה מעניש מישהו שעומד לפניך על מספר אישומים.
רביד דקל: אנחנו הצגנו איזה שהוא נוסח שמנסה להחיל את עיקרון הטוטאליות, שזה עיקרון שנמצא במשפט המשווה, בעיקר במשפט האנגלי.
רביד דקל: היום בבוקר הסתכלנו עוד פעם וחשבנו שזה לא ממש נותן איזו שהיא הבנייה.
רביד דקל: הוא לא מתייחס לשוני שיכול להיות בכתב אישום בין מצב של עבירות שהן אירועים נפרדים או משהו שהוא פרשייה אחת.
רביד דקל: ראוי שתהיה התייחסות למצבים כאלה ולמה צריכה להיות ההכוונה של בית משפט, לפחות לנקודות הקיצון של המצבים האלה.
דוד רותם: אל תשכחו שאתם צריכים לאפשר לתובעים עסקאות טיעון.
דוד רותם: ראינו שאדם שרוצה לצאת משוחד מודה בדברים אחרים, העיקר לצאת מהעבירה החמורה.
דוד רותם: אם תיקחו להם את האפשרות הזאת תהיה בעיה.
רחל גוטליב: השאלה של היחס בין חוק הבניית הענישה להסדרי טיעון עלתה בוועדת נאור.
רחל גוטליב: סוכם בוועדה שעם התקדמות החוק הזה נביא לוועדה נוסח.
רחל גוטליב: העברנו נוסח לוועדה.
רחל גוטליב: אני מקווה זה ילובן בחודש קרוב.
דוד רותם: אני לא גומר את החוק הזה בלי שאני מבנה את שיקול הדעת של התובעים.
רחל גוטליב: אנחנו נביא את זה לוועדת נאור.
רחל גוטליב: מוועדת נאור נביא את זה לוועדה הזאת.
סיגל קוגוט: חשבנו שאם נטפל בשלב הראיה זה יביא לכך שזה ילובן בצורה יותר רצינית גם אם לא נכתוב מה נטל הראיה.
סיגל קוגוט: אני ערה לזה שהרבה אנשים יבקרו אותנו על הענישה הזאת.
סיגל קוגוט: יכול להיות שצריך לדבר גם על הנטל.
סיגל קוגוט: חייבים להסדיר את זה.
סיגל קוגוט: אנחנו לא יכולים להעביר חוק של הבניית שיקול הדעת בענישה בלי הדבר הזה.
סיגל קוגוט: אני מאוד מסכימה עם הטיעון של יואב  שחלק מהחוק הזה יעשה שינויים.
רחל גוטליב: גם הנושא הזה הונח על שולחנו של היועץ.
דוד רותם: מתי זה יידון אצל היועץ?
טוני גולדנברג: ב-14 בפברואר.
רחל גוטליב: אני מקווה שאת שלושת הנושאים נוכל להביא.
דוד רותם: בסעיף 4 כתוב שלא ישליך אדם סיגריה לוחשות או גפרור דולק מתוך רכב, רכבת או כלי רכב בכבישים או בדרכים.
דוד רותם: זה לא קשור לשדות.
רואי קליגר: זה יכול להיות קשור להצתה.
דוד רותם: הכביש לא עובר בתוך השדה.
רואי קליגר: הוא יכול לעבור לצד השדה.
דוד רותם: זה מסוג העבירות שמפחידות אותי.
דוד רותם: אני רואה איך אנשים שגמרו לעשן זרקו את הסיגריה.
רואי קליגר: זה מאוד חינוכי וזה מועיל לנו.
דוד רותם: איך תפקחו על זה?
דוד רותם: אני אצטרך להלשין על מישהו?
דוד רותם: יזמינו אותי לבית משפט?
דוד רותם: אני אבזבז יום עבודה בשביל זה?
רואי קליגר: זאת גם אפשרות.
רואי קליגר: אני לא מרחם על מי שעשה עבירה.
דוד רותם: אני מרחם על עצמי.
גריס גנטוס: הרבה מהאכיפה שקיימת בנושא הספציפי היא אכיפה שבאה על סמך תלונות.
גריס גנטוס: יש תיקים שמוגשים לבית משפט על סמך תלונות.
גריס גנטוס: יש תלונות בנושא.
גריס גנטוס: לאנשים איכפת מאיכות סביבה.
גריס גנטוס: לפי חוק שמירת הניקיון יש קנס על השלכת בדל סיגריה מהחלון.
גריס גנטוס: יש אנשים שמתלוננים.
גריס גנטוס: רוב התיקים מבוססים על תלונות.
גריס גנטוס: יש נכונות של הציבור.
דוד רותם: בסעיף 6(א) אתם מפקיעים 10 מטר מהשדה לכל כיוון.
רואי קליגר: במקום בו אתה עתיד לבצע את השריפה.
דוד רותם: איפה זה קשור לשריפה?
גריס גנטוס: אנחנו מדברים על מצב שבו התבקשה הבקשה למתן רישיון.
דוד רותם: איפה זה כתוב בסעיף?
דוד רותם: בסעיף כתוב דבר אחר לגמרי.
דוד רותם: יכול לבוא המפקח ולהגיד לי ש-10 מטר מסביב לחלקה שלי אני צריך להשאיר בלי צמחים.
גריס גנטוס: כעיקרון זה נכון.
מיכל גולד: סעיף קטן (ב) מאפשר לערער על החלטת המנהל.
דוד רותם: צריך לתקן את החוק כך שבמקרה שאדם מבקש רישיון לשריפה רשאים להגיד לו לשים קווי בידוד.
דוד רותם: פה כתוב שאתה יכול לעשות לי את זה באופן גורף.
גריס גנטוס: אפשר לקבל את ההסתייגות של הוועדה ולהוריד את הסעיף הזה.
דוד רותם: אני חושב שצריך לתקן את החוק.
מיכל גולד: מדובר פה על קנסות שלא ניתנים במקום.
מיכל גולד: יש יחידה במשרד החקלאות.
גריס גנטוס: במידה ונתגלתה העבירה מכינים תיק חקירה, הוא מגיע לעיונו של התובע ואז מוחלט אם להטיל קנס, כתב אישום או לסגור את התיק.
דוד רותם: אני אקבל דרישה מהמפקח לעשות קווי בידוד של 10 מטר רוחב מסביב לכל השדה שלי.
דוד רותם: יגידו לי שלא צריך לבקש היתר, אלא כתוב בסעיף שזה נדרש.
דוד רותם: הוא יכול לעשות לי את זה בתוך השדה.
דוד רותם: יש פה סמכות רחבה מידי של המפקח.
דוד רותם: אנחנו לא מגבילים את שיקול דעתו.
גריס גנטוס: ניתן לערער עליה בסעיף (ב).
גריס גנטוס: נכנס פה שיקול הדעת המינהלי.
דוד רותם: בשיקול הדעת המינהלי הוא יגיד שמכיוון שהוא חושש משריפות הוא מבקש שיהיו קווי בידוד מסביב לשדה.
רואי קליגר: איך צריך לנסח את זה?
דוד רותם: הגיש אדם בקשה לשריפת צמחים, רשאי המפקח להתנות את הרישיון.
רואי קליגר: כתוב בהתאם להוראותיו.
רואי קליגר: אני חושב שזאת אותה גברת.
דוד רותם: אני רוצה שההוראה שתהיה כתובה בחוק תהיה רק כשאני מגיש בקשה.
דוד רותם: כשאני מבקש לשרוף יגידו לי לעשות קווי בידוד.
גריס גנטוס: בסעיף 3 כתוב שהשריפה תהיה ברישיון ועל פי תנאי הרישיון.
דוד רותם: אין קשר בין 3 ל-6.
דוד רותם: סעיף 5 יחול על המדינה, על מע"צ ועל הרכבת?
דוד רותם: מע"צ מחזיקה את כל כבישי המדינה שמחוץ לרשויות המקומיות.
דוד רותם: היא צריכה לנקות 3 מטר בכל צד?
רואי קליגר: הם עושים את זה.
רואי קליגר: הם מרססים כדי שלא יצמח עשב.
דוד רותם: הם מרססים מצמחים.
דוד רותם: יש אנשים שזורקים קופסאות שיכולות להידלק.
דוד רותם: האם אנחנו לא מחוקקים פה חוק ויוצרים עבירות מינהליות שאחר כך הופכות לבדיחה?
מיכל גולד: מתנהלים תיקים.
דוד רותם: מתנהלים תיקים נגד מע"צ?
רואי קליגר: לי יש תיק נגד רשות ניקוז במועצה אזורית אלונה.
רואי קליגר: הם לא שמרו על אותם כללים.
רואי קליגר: מי שנחקר זה מנכ"ל רשות הניקוז.
רואי קליגר: התיק התנהל נגדו.
רואי קליגר: מהדוגמאות שיש כאן לא היו לי מקרים.
דוד רותם: לפעמים זה גם רשויות מקומיות.
דוד רותם: אני הולך לזרוק לפתחה של הרשות המקומית בעיה קשה, כי היא תצטרך לנקות את החצר הפרטית שלי.
גריס גנטוס: הסעיף הזה לא חל על שטח בנוי.
גריס גנטוס: סעיף 13 לחוק מחריג את התחולה על שטח מגורים בנוי או אזור עירייה.
דוד רותם: אני מאשר לכם את התקנות ואת הצו.
דוד רותם: אתם צריכים לקבוע בחוק את הדברים שאתם מדברים עליהם על-מנת שהם יהיו ברורים.
דוד רותם: 2. צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – חוקי עזר למזכרת בתיה), התשע"א-2010
דוד רותם: אנחנו מאשרים את חוקי העזר למזכרת בתיה.
דוד רותם: 3. צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון מס') התשע"א-2010 – עיריית נהריה
דוד רותם: אם מועצת העיר אישרה משהו, האם אני יכול לשנות את זה בלי הסכמה שלהם?
אורן ארבל: מועצת העיר מאשרת נוסח שהוא גורף יותר, רחב יותר ומקיף יותר מהנוסח שבסופו של התהליך מתנהל בין הייעוץ המשפטי של העירייה לייעוץ המשפטי של משרד הפנים וייעוץ משפטי נוסף שדן בנושא הזה.
אורן ארבל: הנוסח שמועצת העיר אישרה הוא תמיד רחב יותר.
אורן ארבל: האישור שהם נתנו הוא גורף יותר ממה שמופיע בפני אדוני.
דוד רותם: אתה עכשיו מעלה שאלה יותר חדה.
דוד רותם: מי מסמיך אותך לשנות, בתיאום עם משרד המשפטים ומשרד הפנים, החלטה של מועצת העיר?
דוד רותם: האם לא נכון יותר שטיוטה תישלח למשרד הפנים ולמשרד המשפטים, הם יעירו את הערותיהם ואז הנוסח המוסכם יבוא למועצת העיר?
דוד רותם: אני לוקח לעצמי סמכות שאין לי.
דוד רותם: איזה סמכות יש לי לשנות החלטה של מועצת העיר?
דוד רותם: ראש העיר בנהרייה נבחר ביותר קולות ממני.
דוד רותם: איך אני משנה את ההחלטה שלו?
אורן ארבל: המסלול הוא שזה עובר בהתחלה את הניסוח של הייעוץ המשפטי העירוני, מגיע למועצת העיר עם דברי ההסבר, מתנהל דיון ולאחריו  מתקבל אישור מועצת העיר לנוסח כזה או אחר.
אורן ארבל: רק אז זה מוגש למשרד הפנים.
דוד רותם: כשהייתי יועץ משפטי של רשויות כבר ידעתי שלא צריך לעמוד דום בפני החלטות של משרד הפנים.
דוד רותם: תתאר לך שמועצת העיר תחליט על חוק עזר מסוים ויבוא משרד הפנים ויגיד שהוא לא מאשר את סעיף 3. סעיף 3 זה סעיף מקל.
דוד רותם: תבוא מועצת העיר ותגיד שאם לא מאשרים לה את סעיף 3 היא לא מעבירה את החוק.
דוד רותם: זה קורה לנו יותר מפעם אחת בחוקים שאנחנו מבקשים  לקבל החלטה שמאשרים את הדבר הזה והזה.
דוד רותם: פה אני רואה שאני הולך לשנות .
דוד רותם: קח לדוגמה את סעיף 10(2), (4), (7) עד (9) לגבי שילוט אסור.
דוד רותם: מועצת העיר לא החליטה למעט את עניין מודעות הרכב, היא החליטה גם על מודעות רכב.
דוד רותם: האם זה נכון שאני אבוא לעשות לכם שינויים?
אורן ארבל: אני חושב שזה בסמכות הוועדה.
אורן ארבל: הגוף המחוקק הוא כאן.
דוד רותם: הסמכות שלי היא לאשר או לא לאשר.
דוד רותם: אין לי סמכות לתקן תיקונים.
מיכל גולד: 2 מהתיקונים הם תיקונים של סייגים שמשרד המשפטים הוסיף.
מיכל גולד: הם תיקונים טכניים.
מיכל גולד: השינוי הוא לא בחוק עזר, הוא בצו עבירות הקנס.
דוד רותם: גם צו עבירות הקנס אושר על ידי מועצת העיר.
מיכל גולד: הוא צריך להיות מאושר בפני הוועדה.
דוד רותם: האם יש לי סמכות לעשות את התיקונים האלה?
מיכל גולד: אני סבורה שכן.
מיכל גולד: הצו עצמו הוא בסמכות שר המשפטים ושר הפנים ובאישור ועדת חוקה.
מיכל צברי-דוד: גם כשהוועדה מאשרת בסייגים מסוימים אנחנו חוזרים לשר הפנים שיחתום על הצו המתוקן שהוועדה אישרה.
מיכל צברי-דוד: אנחנו לא מחתימים את שר הפנים טרם אישור הוועדה.
מיכל צברי-דוד: אחרי שמתקיים דו שיח ושומעים את הערות הוועדה אנחנו מביאים את זה בפני השרים והשרים חותמים.
מיכל צברי-דוד: אנחנו לא רואים איזו שהיא בעיה בהליך שמתקיים.
דוד רותם: האישור שלי הוא הקונסטיטוטיבי, לא החתימה של שר הפנים.
דוד רותם: אם אני אאשר להם את הצו והשר יבקש לתקן עוד משהו, הוא יפנה בעתירה לבג"ץ והוא ינצח.
דוד רותם: נניח שאני מאשר את הצו עם התיקונים שלכם ואותם זה מרגיז.
מיכל צברי-דוד: כל השינויים שאנחנו מבקשים זה לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי של העירייה.
דוד רותם: אני נותן המון כבוד ליועצים משפטיים, בעיקר של רשויות מקומיות, אבל הסמכות היא לא של היועץ המשפטי.
דוד רותם: הלוואי והייתה סמכות ליועץ משפטי לחוקק את חוקי העזר.
דוד רותם: הם היו נראים הרבה יותר טוב.
דוד רותם: ראיתי את החוקים האלה כבר קודם.
דוד רותם: האם זה בכלל בסמכות?
מיכל גולד: לפי סעיף 221 לחוק סדר הדין הפלילי, יש סמכות לשר המשפטים לקבוע דרך כלל, בתנאים או בסייגים שקבע.
מיכל גולד: מה שאנחנו עושים פה זה מכניסים סייגים.
דוד רותם: הסייגים האלה הם לגבי כל חוק וחוק?
מיכל גולד: שר המשפטיים רשאי לקבוע שעבירה על הוראה פלונית היא עבירת קנס, דרך כלל או בתנאים או בסייגים שקבע.
דוד רותם: מה זה מים מזוהמים?
מיכל צברי-דוד: ההגדרה הזאת היא מחוק העזר.
מיכל צברי-דוד: בחוק העזר כתוב שלא ניתן לבצע השקיה באמצעות מי שופכין.
מיכל צברי-דוד: ההגדרה של מי שופכין היא מים דלוחים, מים מלוכלכים, מים מזוהמים, מי כביסה.
מיכל צברי-דוד: אנחנו בחוקים החדשים מבקשים לצמצם את זה אך ורק לעניין מים מזוהמים.
מיכל צברי-דוד: המטרה היא שלא תהיה השקיה באמצעות מים שיכולים לגרום זיהום וסכנה לציבור.
מיכל צברי-דוד: כאן מצאנו לנכון, לאחר שהתייעצנו עם העירייה ושמענו את דעתה בעניין, לסייג את זה לעניין מים מזוהמים.
דוד רותם: פה אתם משנים את חוק העזר.
מיכל צברי-דוד: אנחנו מתייעצים בעניין הזה עם העירייה , שואלים אותה מה האכיפה שהיא עושה, מה הייתה הכוונה שלה.
מיכל צברי-דוד: היום יש דברים שהשתנו.
מיכל צברי-דוד: אם בעבר מים לכביסה ומי שטיפת רצפות אסור היה להשקות בהם, היום אנחנו יודעים שהמגמה היא אחרת.
מיכל צברי-דוד: במקום לבוא ולדרוש מרשויות לתקן את חוק העזר - יש רשויות שעושות זאת ומגישות חוקי עזר למניעת מפגעים, איכות סביבה וחוקים של 30 עמודים - אנחנו מתירים להן לבצע שינוי בעבירות הקנס ומבקשים לסייג את זה.
דוד רותם: האם מותר לנסוע בין 14:00 ל-16:00 בנהרייה ולשמוע רדיו כשהחלון ברכב פתוח?
אורן ארבל: כל עוד זה לא גורם למפגע רעש.
דוד רותם: לא כתוב בחוק שזה לא גורם למפגע רעש, כתוב לא ישיר, לא יקים צעקה ולא יפעיל כלי נגינה, מקלט רדיו וכו' בין השעות 14:00 עד-16:00 ובין השעות 23:00 ל-6:00.
מיכל צברי-דוד: זה הנוסח המדויק שהתקין השר להגנת הסביבה באישור ועדת הפנים.
מיכל צברי-דוד: אני בוועדת הפנים הבעתי את התנגדותי.
מיכל צברי-דוד: היו שם דיונים מאוד נרחבים.
מיכל צברי-דוד: אמרתי שהתקנות האלו הן תקנות מאו גורפות.
מיכל צברי-דוד: לצערנו הרב דעתנו לא נשמעה.
מיכל צברי-דוד: ביקשתי מהייעוץ המשפטי של ועדת הפנים להתייעץ עם הייעוץ המשפטי של ועדת חוקה.
מיכל צברי-דוד: זה רשום בפרוטוקול.
מיכל צברי-דוד: אני אפילו ביררתי עם היועצת המשפטית של הוועדה אם הוועדה עשתה זאת.
מיכל צברי-דוד: נאמר לי שוועדת הפנים לא עשתה זאת.
מיכל צברי-דוד: אנחנו נאלצים לחיות עם התקנות שהכנסת אישרה.
דוד רותם: אתם לא נאלצים לחיות עם שום דבר.
דוד רותם: חוקי עזר זה לא מה שהכנסת חוקקה.
דוד רותם: יכולה הרשות המקומית להגיד לא ישיר אדם, לא יקים צעקה ולא יפעיל כלי נגינה, לא לכתוב רדיו.
מיכל צברי-דוד: חוק עזר למניעת רעש חייב חתימה של השר להגנת הסביבה.
דוד רותם: ניסיתם להחתים אותו על חוק בלי זה?
מיכל צברי-דוד: חוק העזר מגיע לשר להגנת הסביבה.
מיכל צברי-דוד: מבלי שהשר להגנת הסביבה חותם על החוק החוק בכלל לא מגיע למשרד הפנים.
מיכל צברי-דוד: אני בהחלט מקבלת את ההצעה של הוועדה לסייג בצו עבירות הקנס שיהיה לעניין רעש בלתי סביר.
מיכל צברי-דוד: זה משהו שאני מנסה להכניס בחוקי העזר.
מיכל צברי-דוד: לצערי הרב, המשרד להגנת הסביבה מוריד את זה,.
מיכל צברי-דוד: מבחינתו זה לא צריך להיות.
מיכל צברי-דוד: הוא רוצה לעשות את זה באופן מאוד מאוד גורף.
דוד רותם: מה שאני צריך לעשות כדי לפתור את הבעיה זה פשוט לא לאשר את הדבר הזה.
מיכל צברי-דוד: אני ציינתי בפני ועדת הפנים שוועדת החוקה לא תאשר זאת.
מיכל גולד: החלופה תהיה שיוגשו כתבי אישום.
דוד רותם: תשאלי את היועץ המשפטי של העירייה האם אי פעם הוגש כתב אישום על הסעיף הזה.
דוד רותם: לא רק של נהרייה, אלא של כל עירייה בארץ.
אורן ארבל: לגבי הסיטואציה העובדתית שאדוני ציין של הפעלת רדיו בתוך מכונית לא הוגש, לפחות לא ב-12 השנים שאני מכהן בעירייה.
אורן ארבל: לגבי רעשים אחרים בהחלט הוגש.
דוד רותם: האם תגישו כתב אישום נגד מישהו שנוסע באוטו ושר?
אפרת חקאק: הסכומים החדשים בעבירות הקנס עדיין לא נכנסו לתוקף.
אפרת חקאק: אם זה עובר היום, אז הסכומים שיש פה בטבלה הם לא הסכומים הנכונים.
מיכל צברי-דוד: זה יהיה כמו הצווים שאישרנו בדיון הקודם.
מיכל צברי-דוד: ברגע שזה יפורסם זה יפורסם לפי השיעורים החדשים.
מיכל צברי-דוד: הבאנו כאן בפני הוועדה את השיעורים החדשים.
דוד רותם: אתם אומרים לי עכשיו לאשר דבר שהוא לא חוקי.
דוד רותם: אין קנסות של 475 שקלים.
דוד רותם: אתם מעמידים אותי במצב נוראי.
דוד רותם: אני לא רובוט.
דוד רותם: מה אתם רוצים שאני אעשה?
דוד רותם: אני יכול לאשר 475?
מיכל צברי-דוד: מצאנו לנכון להביא את זה מאחר והוועדה אישרה את השיעורים החדשים.
דוד רותם: תפרסמו.
מיכל צברי-דוד: הוועדה אישרה ב-5.12.
דוד רותם: זה עוד לא התפרסם בילקוט הפרסומים?
מיכל צברי-דוד: שר הפנים חתם בתחילת פברואר.
מיכל צברי-דוד: כיום אנחנו מעבירים את זה לשר המשפטים.
דוד רותם: אני לא אאשר לעיריית נהרייה.
דוד רותם: אני אחכה שזה יתפרסם ויום למחרת אני אאשר את זה.
דוד רותם: אתם באים אלי עם תירוצים שעם כל הכבוד אני לא יודע מה אתם רוצים ממני.
דוד רותם: שר הפנים לא חתם.
דוד רותם: טלפון אחד של שר המשפטים לשר הפנים והוא חותם.
דוד רותם: אני צריך בגלל זה לאשר דבר שלא קיים.
דוד רותם: ביום שזה יתפרסם אני אאשר את זה.
מיכל צברי-דוד: בצווים הקודמים כתבנו שהצו שמתקן את שיעורי הקנסות ייכנס לתוקפו תוך 30 יום, כשיתר הצווים ייכנסו לתוקף תוך 35 יום.
דוד רותם: איזה עוד צווים אישרתי בדצמבר?
מיכל צברי-דוד: לא אישרת.
דוד רותם: הצו לגבי עירית נהרייה נשלח אלי ממשרד המשפטים ב-7 בדצמבר.
דוד רותם: מאלי ישי ב-19 בדצמבר.
דוד רותם: אם הייתי מאשר את זה ב-20 בדצמבר הייתי קובע שזה ייכנס לתוקף 35 יום אחר כך?
מיכל צברי-דוד: היינו מגיעים לוועדה ומסדירים את העניין של יום הפרסום.
דוד רותם: למה לוקח זמן לחתום?
מיכל צברי-דוד: הלשכה המשפטית עוד באותו יום מסרה את זה לחתימת שר הפנים.
אורן ארבל: האם אדוני יכול לאשר את דרגות הקנס?
אורן ארבל: כל עוד הצו של השר המעלה את דרגות הקנס לא נכנס לתוקף אנחנו לא נוכל לגבות את דרגות הקנס החדשות.
דוד רותם: אני אאשר את דרגות הקנס ואת סכומי הקנס.
דוד רותם: אתה לא צריך לדאוג.
דוד רותם: אתה גם לא צריך לבוא.
דוד רותם: גם אם אני מאשר את זה אתה הולך הביתה עם כלום.
אורן ארבל: לא בטוח.
דוד רותם: בטוח.
דוד רותם: כל זמן שהם לא יפרסמו.
אורן ארבל: אני עדיין יכול לגבות את הדרגות בשיעורן או בסכומן הקודם.
אורן ארבל: בחלק מהדברים יש שינוי בדרגות.
אפרת חקאק: יש גם שינוי באותיות.
דוד רותם: ב' זה לא מה שהיה פעם ב'.
מיכל צברי-דוד: ב-א' ו-ב' נשארו אותן דרגות.
מיכל צברי-דוד: מה ששונה זה ד', ה' ו-ז'.
דוד רותם: אני אאשר את זה, אני רק לא אוציא את המכתב עד שלא תודיעו לנו שזה פורסם.
אפרת חקאק: זה עם התיקונים של משרד המשפטים.
אפרת חקאק: 4. צו סדר הדין הפלילי (עבירות קנס – פיקדון על מכלי משקה) (תיקון), התשע"א-2010
דוד רותם: יש לי בעיה עם חוק שעוד לא נכנס לתוקף, שעוד לא התקבל.
מיכל גולד: ההצעה שלנו שהצו הזה יחול לעניין מיכל משקה שאינו אלכוהולי, או למעט מיכל משקה שהוא אלכוהולי.
מיכל גולד: נצטרך לחזור לוועדה ברגע שיהיה ברור מתי נכנס המשקה האלכוהולי לתוקף.
דוד רותם: מתי ייכנס המשקה האלכוהולי לתוקף?
ג'וש פדרסון: זאת הצעת חוק פרטית.
ג'וש פדרסון: בשבוע שעבר היינו בוועדת הכלכלה וההצעה אושרה בקריאה ראשונה.
ג'וש פדרסון: כל הגורמים המעורבים, כולל אתי בנדלר, מודעים לכך שיש צורך לקדם את הצעת החוק כמה שיותר מהר כי התחולה של מכלי משקה אלכוהוליים היא ממחר.
ג'וש פדרסון: הנחת העבודה בוועדת הכלכלה שזה יהיה בזמן קצר.
ג'וש פדרסון: אני לא אומר שצריך להתנות את זה פה.
דוד רותם: זה לא יעבור.
דוד רותם: יש את ההסתייגות המפורסמת שאומרת שעל יין שקונים ביום חמישי בצהריים עד  מוצאי שבת לא יחול  פיקדון.
דוד רותם: אתם הולכים להיתקע שם.
אפרת חקאק: אם התיקון לא עובר החוק נכנס לתוקף מחר.
ג'וש פדרסון: כן.
ג'וש פדרסון: תיקון מס' 4 עבר בתחילת שנה שעברה.
ג'וש פדרסון: הוא נכנס לתוקף ב-8 בפברואר 2010.
ג'וש פדרסון: החוק הזה קבע איזו שהיא תחולה מדורגת לעניין הסימון.
ג'וש פדרסון: הוא קבע 3 חודשים למכלי משקה באופן כללי.
ג'וש פדרסון: זאת הסיבה העיקרית שהיה צורך של המשרד לתקן את צו עבירות הקנס.
ג'וש פדרסון: כבר אז ניתנה דחייה של שנה לגבי מכלי משקה אלכוהוליים.
ג'וש פדרסון: לפני מספר חודשים באו מגזרת היקבים והיינות וביקשו לתת עוד חצי שנה, זאת אומרת במקום שנה לתת שנה וחצי.
ג'וש פדרסון: מראש אמרו שיתנו תקופת זמן יותר ארוכה.
דוד רותם: אם החוק הזה לא יעבור בזמן, אז ממחר צריך לקחת פיקדון על בקבוקים אלכוהוליים.
ג'וש פדרסון: זה לא קשור לפיקדון, זה קשור לעניין של הסימון.
ג'וש פדרסון: הפיקדון מ-9 בפברואר 2010 היה 30 אגורות על כל מכלי המשקה, לא משנה מה היה הסימון.
ג'וש פדרסון: יצרני המשקאות ידעו את זה ואמרו שזה משהו שהם יכולים לספוג.
ג'וש פדרסון: מבחינת הצרכן לא היה שום מצב שבו הסימון הוא רלוונטי.
ג'וש פדרסון: אנחנו מדברים על דחייה רק לגבי חובת הסימון והאיסור על מכירה של מכל משקה לא מסומן.
ג'וש פדרסון: ניתנו 3 חודשים למכל המשקה באופן כללי ושנה למכלי משקה אלכוהוליים.
דוד רותם: לכן כתבתם שתחילתו של הצו הזה יהיה בעוד 60 יום כדי שבינתיים יעבירו שם את החוק.
מיכל גולד: אנחנו מציעים עכשיו שהתחילה תהיה תוך 30 יום.
דוד רותם: אני חושב שצריך לכתוב שהתחילה תהיה ביום כניסתו לתוקף של התיקון, כי אחרת מה שיקרה זה שהתיקון ידחה את זה והצו ייכנס לתוקף.
מיכל גולד: כיוון שאנחנו לא יודעים מה יעלה בגורלה של הצעת החוק הפרטית ואם בכלל היא תעבור,  נראה לנו נכון לתת 30 יום לגבי  משקה שאינו אלכוהולי, שזה המצב המשפטי הברור, ולגבי אותו משקה אלכוהולי שאנחנו לא יודעים אם תהיה הארכה של חצי שנה, מתי תהיה ואיך תהיה, להניח את זה כרגע, תוך הבטחה שלנו לחזור לוועדה במהירות האפשרית כדי למחוק את הסייג של למעט משקה אלכוהולי.
דוד רותם: אני מאשר את הצו הזה ומכניס אותו לתוקף תוך 60 יום.
דוד רותם: בהצעת החוק הפרטית תכתבו שהצווים שהותקנו יחולו מיום כניסתו לתוקף.