GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פול לנדס: תגיד: כוח המשימה הרב-לאומי למאבק בהלבנת הון...
גלעד נוה: גם בקרב כוח המשימה, ב-40 ההמלצות, גם שם יש התייחסות פרטנית לנושא של נותני שירותי מטבע.
גלעד נוה: מתייחסים ספציפית לנושא של הסיכונים הייחודיים שעולים מנותני השירותים האלה.
גלעד נוה: מעבר לזה, הדרישה הכללית שקיימת ברחבי העולם היא דרישה לפיקוח אפקטיבי על העסקים שפועלים במגזר הזה.
גלעד נוה: ספציפית, הדרישה מוגדרת ככשירים ומתאימים, שזהfit and proper, צריך להגיד שאפילו יותר ממה שעורך-הדין שפר ציין.
גלעד נוה: בבריטניה למשל, הדוגמאות מי הוא לא fit and proper לצורך העניין, זה לא רק מי שהורשע בעבירות מימון טרור או הורשע בעבירות הלבנת הון, זה גם מי שהורשע בעבירות מרמה או הורשע בעבירות מס, הוכרז כפושט רגל, שהנכסים שלו עוקלו.
גלעד נוה: יש מרחב מאוד רחב של אנשים שמבחינת הדין, לדוגמה בבריטניה, מסמנים אותם כמסוכנים, והדרישה שאותם אנשים לא יירשמו לצורך העניין ולא ייהפכו להיות נותני שירותי מטבע, גם אם יש שם פגיעה בחופש העיסוק.
יהודה שפר: יש לך דוגמאות ממדינות יותר מתקדמות?
גלעד נוה: לגבי בריטניה ספציפית, זה פשוט מה שמופיע במסמך.
דוד רותם: זו לא מדינה מתקדמת בריטניה.
יהודה שפר: מתקדמת ביותר.
דוד רותם: בתחום הזה היא אולי מתקדמת.
יהודה שפר: באכיפת חוק היא מתקדמת ביותר.
גלעד נוה: לגבי בריטניה צריך לזכור, שהחוק מאוד רחב, צריך גם לזכור שגם ההגדרה של הרשות שם היא שונה.
גלעד נוה: החוק הבריטי הוא חוק שונה מאוד מהחוק בארץ, ועדיין ההגדרות שם הרבה יותר רחבות לגבי מי יכול לשמש כנותן שירותי מטבע.
גלעד נוה: מעבר לזה, לגבי השירותים המרכזיים שנכנסים לתחולה של נותני שירותי מטבע או לתחולה של מוסדות פיננסיים לצורך העניין, וזאת הערה שפול לנדס נתן לי, אתמול דיברנו, והוא צודק לגביה, מעבר לתפקידים של חלפנות כספים, העברות כספים, דברים שקשורים למכירה: הנפקה, פדיון, פירעון, נכנסות גם הפעולות של ניכיון במרבית המדינות בעולם.
גלעד נוה: מעבר לזה, גם בכוח המשימה הבין-לאומי נכנסות פעולות של חלופות כספים, גם בכוח המשימה הבין-לאומי נכנסות פעולות של lending ו-financial leasing, נכנסות הפעולות של ההלוואות.
דוד רותם: כוח המשימה הבין-לאומי זה מצוין, אני רוצה לדעת איפה אימצו את זה בחוקים.
גלעד נוה: באוסטרליה, ספציפית מדברים על פקטורינג.
גלעד נוה: יש הבדל קליל בין אוסטרליה לבין יתר המדינות שנסקרו.
גלעד נוה: המודל במרבית המדינות הוא מודל של קביעת שירותים רחבים ככל הניתן, כדי להכניס כמה שיותר פעולות.
גלעד נוה: אוסטרליה ספציפית הלכה למודל אחר, לפרט יותר את הפעולות עצמן ואת השירותים עצמם.
גלעד נוה: ספציפית באוסטרליה מדברים על פקטורינג וגם על נושא של ניכיון שטרות.
גלעד נוה: אלה פעולות שבהחלט נכנסו לשם.
גלעד נוה: בדין גם בחלק מהמדינות האחרות נכנס בהגדרה הרחבה, גם בקנדה, גם בארצות-הברית ולדעתי גם בבריטניה, הנושא של ניכיון צ'קים.
יהודה שפר: במדינות הקונטיננט אין ניכיון צ'קים, לכן זה לא רלוונטי בכלל.
גלעד נוה: בפירוש בקנדה ובארצות-הברית זה כן קיים.
יהודה שפר: זה רק למדינות אנגלוסקסיות.
גלעד נוה: מעבר לכך, מבחינת החריגים המרכזיים שנקבעו לגבי מגזר נותני שירותי המטבע, פעולות שהן מתחת לרף של הסכום הרלוונטי, כמובן לא נכנסות, וגם מה שקשור לגופים או שירותים שמופעלים על-ידי המדינה, שירותי בנקאות וכן הלאה.
גלעד נוה: אלה פחות או יותר ההגדרות המרכזיות.
גלעד נוה: הגופים האלה, כשהם מבצעים את הפעילות שלהם, את מי הם חייבים לזהות – זה נכנס לנושא של מבנה, שליטה וכן הלאה, נושא שאני מבין שהוועדה אמורה לחזור אליו.
גלעד נוה: חשוב לציין שלגבי הגופים הספציפיים האלה, במרבית החקיקה שקיימת במדינות שסקרנו יש התייחסות, הדרישה היא לא רק לזהות ולנהל רישומים לגבי מגישי הבקשה, מנהלי העסק או מי שיש להם שליטה בעסקים.
גלעד נוה: זה פחות או יותר.
דוד רותם: יש הגדרה רחבה כמו שאנחנו רוצים להכניס של נושא המשרה?
דוד רותם: איך זה כתוב שם?
דוד רותם: "ממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה, אף אם תוארו שונה" – הסעיף הזה קיים באיזו מדינה?
גלעד נוה: זה נכנס במסמכים הקודמים שלנו.
גלעד נוה: לדעתי, במסמך השני שהכנו עבור הוועדה.
גלעד נוה: יש בפירוש הגדרות רחבות, אני לא זוכר אותן בעל-פה.
אלעזר שטרן: יש שתי סוגיות שהוועדה לא החליטה לגביהן.
אלעזר שטרן: האחת, זה העניין של סעיף קטן (7) ו-(5) לאור הדיונים שעלו פה.
פול לנדס: אנחנו אמורים להעביר נוסח מתוקן של (7).
פול לנדס: אין בעיה עם (5).
פול לנדס: אישרנו את הנוסח הקיים של (5).
דוד רותם: עוד לא אישרנו שום דבר.
פול לנדס: השארנו.
פול לנדס: הוספנו את הנושא של סעיף 8 לחוק - - -
אלעזר שטרן: הסוגיה השנייה היא בקשת משרד המשפטים להוסיף גם את האפשרות לדחות החלטה לגבי רישום, גם לגבי הליכים של עיצומים כספיים.
אלעזר שטרן: זה הדבר השני שהוועדה עוד לא החליטה עליו.
דוד רותם: לא החלטנו, נחליט.
דוד רותם: היו לנו עוד דברים לסגור מפעמים קודמות?
אלעזר שטרן: יש לנו עוד כמה נקודות קטנות.
אלעזר שטרן: סעיפים 28 ו-29 לגבי הגדרת מעמדה ותפקידיה של הרשות.
דוד רותם: מה נשאר פתוח?
פול לנדס: הרעיון של סעיף 28, שלא רק הדיווחים שמגיעים לרשות הם חלק ממאגר המידע, אלא כל המידע שמתקבל ברשות.
פול לנדס: אדרבה, זה דווקא נועד ליצור שמירה על מידע נוסף.
פול לנדס: למשל, בקשות משטרה, בקשות שב"כ, בקשות של גופים מקבילים.
דוד רותם: זה לא בקשות, אתה מדבר על מידע.
פול לנדס: המידע מתקבל ברשות.
פול לנדס: "לפי חוק זה" זה כולל בקשות משטרה.
דוד רותם: גם מידע שנמצא בפנים.
פול לנדס: בוודאי.
פול לנדס: הדיווחים הרגילים והבלתי רגילים, זה ברור מאליו.
פול לנדס: היום כתוב "של הדיווחים שהתקבלו", אבל אנחנו למעשה מכניסים למאגר המידע את כל המידע הזה, כולל בקשות משטרה, שב"כ, פניות של FIU, גופים מקבילים.
פול לנדס: זה לגבי 28.
פול לנדס: בסעיף 29(ב) הנוסח היום הוא נוסח חסר, אין את המלים "תרכז ותנתח", והוספנו את זה, כי זה חלק ממה שהרשות עושה.
פול לנדס: זה גם עולה בקנה אחד עם הגוף הזה שאנחנו חברים בו, שחברים בו 120 גופים, שהוא הגדיר מה צריך להיות הגוף הזה.
פול לנדס: אנחנו עומדים בהגדרות, אבל אנחנו צריכים שזה יבוא לידי ביטוי באופן רשמי.
דוד רותם: זה הרבה יותר מדי רחב: תרכז, תעבד, תנתח.
יהודה שפר: היום כתוב "תעבד".
יהודה שפר: כשהגיעו מהביקורת הבין-לאומית שאלו אותנו מה זה, והלשון העברית סובלת את התרגום "process" או "analysis".
יהודה שפר: כדי להבהיר את הדברים, כיוון שגם אמרנו את הדברים לגופים בין-לאומיים, כיוון שזה גם משקף את המציאות, ראוי - - -
דוד רותם: איך זה משקף את המציאות?
דוד רותם: אם זה משקף את המציאות, לא צריך לתקן את החוק.
דוד רותם: אם אתם חושבים שיש לכם סמכות, זה בסדר, ואם אין לכם הסמכות, זה לא בסדר.
יהודה שפר: ראוי להבהיר את הדברים כפי שהם.
יהודה שפר: אם הסמכות של הרשות היא לקבל החלטה על העברת מידע, ברור שהיא צריכה לנתח אותו, לא רק לעבד אותו במובן של process, ולכן ראוי לכתוב את זה.
פול לנדס: אגב, ברור שהיא גם מרכזת את המידע.
דוד רותם: עוד לא נחליט על זה.
דוד רותם: קודם נעסוק בדבר קטן לגבי תקנות ההוצאה לפועל.
דוד רותם: תקנות ההוצאה לפועל (תיקון מס'), התשע"א-2010
תמי סלע: למעשה קודם הוועדה צריכה להחליט על דיון מחדש כי היא אישרה אותן.
דוד רותם: מחליטים על דיון מחדש.
תמי סלע: העניין עצמו הוא סעיף נוסח שאושר, תקנות לגבי חוקרי ההוצאה לפועל, סעיף ששר המשפטים הפעיל אותו, סעיף 38א לחוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: נכללה שם תקנה שעניינה הכשרה של חוקרי ההוצאה לפועל.
תמי סלע: בעקבות תיקון חקיקה שהוועדה אישרה ומונח כבר על שולחן הכנסת, והערות של משרד המשפטים לגבי צורך לפרט בצורה יותר טובה את הנושאים שההכשרה הזו כוללת, כמו שצריך לקבל תקנות, מוצע כאן לשנות את הנוסח שהיה כפי שאישרה אותו הוועדה מלכתחילה, שאמר: לא ייכלל אדם ברשימת חוקרי ההוצאה לפועל אלא אם כן עבר הכשרה מתאימה, כפי שיקבע מנהל מערכת ההוצאה לפועל.
תמי סלע: יש לאשר נוסח דומה אשר כולל פירוט של העניינים: לא ייכלל אדם ברשימת חוקרי ההוצאה לפועל אלא אם כן עבר הכשרה עיונית לעניין סמכויות חוקר ההוצאה לפועל, חובותיו ואופן ניהול הליך הבדיקה, הכל כפי שיורה מנהל מערכת ההוצאה לפועל.
דוד רותם: לשכת עורכי הדין, אין לכם מה לומר?
דוד רותם: הרשמים?
דוד רותם: מישהו?
דוד רותם: אף אחד לא רוצה לומר כלום?
דוד רותם: אושר פה אחד     	אנחנו ממשיכים.
דוד רותם: הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 32) (רשמי הוצאה לפועל), התשע"א-2010     	גברתי תתחיל לקרוא את החוק.
תמי סלע: אני מקריאה מהנוסח שהופץ באתר הוועדה ביום חמישי שכולל סיכומים שהיו בישיבה הקודמת והצעות שונות בעקבות אותם דיונים.
תמי סלע: מינוי רשמי ההוצאה לפועל וכהונתם.
תמי סלע: יש כאן איזושהי הפרדה פרוצדוראלית של הסעיף הראשון שכלל הרבה מאוד סעיפים קטנים, כדי שיהיה יותר נוח לקרוא.
תמי סלע: 1.	החלפת סעיף 3	     	בחוק ההוצאה לפועל, התשכ"ז-1967 (להלן – החוק העיקרי), במקום סעיף 3 יבוא:     	"3.
תמי סלע: רשמי הוצאה לפועל     (א)	שר המשפטים ימנה לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים רשמי הוצאה לפועל.
תמי סלע: (ב)	לא ימונה לרשם הוצאה לפועל אלא אזרח ישראלי הכשיר להתמנות שופט בית משפט שלום.
תמי סלע: (ג)	(1)	הוועדה  לבחירת רשמי הוצאה לפועל (בחוק זה הוועדה לבחירת  רשמים), תהיה בת חמישה חברים והם:     (א)	שופט של בית המשפט המחוזי שימנה שר המשפטים בהסכמת נשיא בית המשפט העליון והוא יהיה יושב הראש.
תמי סלע: אני רק מעירה שזה יכול להיות גם שופט בדימוס לפי סעיף בחוק בתי המשפט שמאפשר יושב ראש ועדה שהוא שופט, למנות גם שופט בדימוס.
תמי סלע: (ב)	מנהל מערכת ההוצאה לפועל.
תמי סלע: (ג)	הממונה על רשמי ההוצאה לפועל.
תמי סלע: (ד)	נציג של לשכת עורכי הדין שתבחר המועצה הארצית של הלשכה בבחירה חשאית.
תמי סלע: (ה)	נציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים.
תמי סלע: זאת ההצעה האחרונה עליה דובר.
דוד רותם: יש למישהו הערות לגבי הנושא?
בישארה אלי פראן: בוקר טוב.
בישארה אלי פראן: אני מנציבות שירות המדינה.
בישארה אלי פראן: בפעם הקודמת לאחר שהעליתם את ההצעה הזאת, הלכתי וביררתי עם הממונה עלי.
בישארה אלי פראן: בדרך כלל  כאשר במדינה באים למנות אנשים בתפקידים בכירים, לרבות ועדות איתור, תמיד בוועדות מינויים או בוועדות איתור יושב או הנציב או נציג שלו.
בישארה אלי פראן: כאן אתם הורדתם את הנציב והנציג שלו וזה דבר שלא מקובל עלינו.
דוד רותם: למה זה לא מקובל עליכם?
בישארה אלי פראן: כאן במיוחד הם באו וקבעו מסלול מסוים מיוחד וייחודי שהוא מחוץ לחוק המינויים.
בישארה אלי פראן: הלכנו בד בבד בנושא הזה ואנחנו מקבלים את העמדה של אנשי המקצוע כאן שזה תפקיד ייחודי, אבל עדיין כל עוד מדובר ברשות המבצעת, היא כפופה באיזשהו מצב לנציב, כך שיהיה גם לנציבות שירות המדינה מילה.
בישארה אלי פראן: מבירור קטן שעשיתי, ברקע, כמעט שלא היו מקומות שהנציב או נציגו לא הופיעו.
דוד מדיוני: כמובן שההצעה שלנו התחילית, אנחנו עדיין חושבים שהיא ראויה.
דוד מדיוני: ניסינו לדבר עם הנציבות ואנחנו מבינים שזו העמדה שלה.
דוד רותם: מה עמדתכם עכשיו?
ענת ליברמן: הוועדה כפי שהיא הוצעה על ידי הוועדה מקובלת עלינו.
ענת ליברמן: הצעת החוק המקורית ביקשה שהנציב או נציגו יהיה חבר הוועדה, אבל אנחנו מקבלים את השינוי.
דוד רותם: האם אי אפשר שנציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים, יהיה מישהו מהנציבות.
ענת ליברמן: עלינו זה מקובל.
סורין גנות: אולי אפשר להציע שזה יהיה שר המשפטים אבל בהתייעצות עם הנציב.
ענת ליברמן: זו אחת ההצעות שהעלינו.
סורין גנות: התייעצות.
סורין גנות: זה יכול להיות רעיון טוב.
ענת ליברמן: שר המשפטים יבחר את נציג הציבור, את המשפטן, בהתייעצות עם הנציב.
דוד רותם: שר המשפטים בהתייעצות עם הנציב.
בישארה אלי פראן: אנחנו היינו מעדיפים שיהיה בהסכמה ולא בהתייעצות.
סורין גנות: אם בהסכמה, יש לכם וטו.
סורין גנות: לכן אמרתי בהתייעצות.
תמי סלע: בדרך כלל באמת הרלוונטיות של הנציבות היא שהנציג הוא נציג הרשות המבצעת וכאן זה אמור להיות מישהו שהוא לא נציג הרשות המבצעת.
דוד רותם: יש לנו את מנהל מערכת ההוצאה לפועל ויש לנו את הממונה.
תמי סלע: נכון, יש כאן נציגים של הרשות המבצעת.
תמי סלע: לכן אני אומרת לעניין הציג שהוא נציג ציבור, דווקא שם ההתייעצות, ובוודאי ההסכמה של נציב שירות המדינה, היא חריגה והיא לא כל כך רלוונטית.
סורין גנות: גם זה לא בדיוק כמו שהוא אמר.
סורין גנות: זה לא בדיוק רשות מבצעת.
סורין גנות: לא רק.
סורין גנות: הכוונה כאן שהתפקיד הוא לא בדיוק רשות מבצעת.
סורין גנות: רובו או חלקו.
ליאת הר ציון: אדוני, בכל הכבוד, אנחנו סבורים שהרכב הוועדה כפי שהוא מוצע הוא לא משמר את העצמאות שנדרשת לנו ואומר למה כוונתי.
ליאת הר ציון: שופט של בית המשפט המחוזי הוא הנציג של הרשות השופטת הממונה  על ההוצאה לפועל.
דוד רותם: לא. הוא לא נציג של הרשות השופטת.
ליאת הר ציון: הוא שופט.
דוד רותם: רבותיי הרשמים, כדאי שתבינו, אתם אינכם חלק מהרשות השופטת.
ליאת הר ציון: אדוני כמובן מסכים אתי ואדוני גם הבהיר את זה במספר הישיבות הקודמות.
דוד רותם: הוא יושב ראש הוועדה ומכוח היותו שופט, אנחנו סומכים על הגינותו ועל יושרו.
ליאת הר ציון: נכון.
ליאת הר ציון: לכן המהות של הרכב הוועדה הוא קריטי הן מבחינת המינוי והן מבחינת ההדחה.
ליאת הר ציון: ההרכב כפי שהוא מוצע כיום, כאשר שופט של בית המשפט המחוזי, הממונה על רשמי ההוצאה לפועל בנוסח ההצעה היום, הוא כשיר להיות שופט מחוזי.
ליאת הר ציון: הוא לא שופט.
ליאת הר ציון: לכן, למעט השופט ל בית המשפט המחוזי, יתר הגורמים הם גורמים שהם מזוהים איך שלא נראה את זה עם הרשות המבצעת.
ליאת הר ציון: לבוא ולטעון, לדעתי, שזה ההרכב שמשמר את המעמד ואת העצמאות של רשם ההוצאה לפועל, זה בעייתי הן מבחינת המינוי והן מבחינת ההדחה.
ליאת הר ציון: כאשר אני יושבת וכותבת את ההחלטות שלי, ואני יודעת שלהדחה שלי אחראים, בהרכב הוועדה, ארבעה מתוך חמישה שהם מתוך הרשות המבצעת.
ליאת הר ציון: איך זה שומר בדיוק על העצמאות ועל שיקול הדעת ועל כל הרעיון ממנו התחלנו?
ליאת הר ציון: אי אפשר לבוא ולומר שאין מרות זולת מרותו של הדין, ואני יושבת ואני חשופה לכל העניינים האלה.
ליאת הר ציון: מה שהיה, זה מה שיהיה.
ליאת הר ציון: אני רוצה לכוון כאן מבחינה קריטית לעניין ההדחה.
ליאת הר ציון: זאת אומרת, זה איום.
ליאת הר ציון: איך שלא תראה את זה, זה איום ולכן אנחנו מנסים  להציע מה היום קורה.
ליאת הר ציון: היום מראיינים אותנו שני נשיאים של בית משפט שלום, לאחר מכן אנחנו נבחנים עוד פעם במסננת נוספת.
ליאת הר ציון: אנחנו רוצים להוסיף גורם שהוא אובייקטיבי במשוואה הזאת כדי להרגיש שאנחנו מוגנים בהיבט הזה.
דוד רותם: גם שופט של בית משפט מחוזי.
שחר קטוביץ: לא בהכרח שופט.
שחר קטוביץ: יכול להיות גם שופט בדימוס.
ליאת הר ציון: הוא כשיר להיות שופט.
ליאת הר ציון: הוא כפוף לממונה על ההוצאה לפועל.
דוד רותם: נכון, אחד מהם איננו שופט.
ליאת הר ציון: נכון אדוני, אבל הכל נמצא באותו הגוף שבו אני עובדת.
ליאת הר ציון: לכן, אם אני נותנת החלטות שלא מוצאות חן בעיני אותו גוף, זה בעייתי עבורי באופן שבו התקבלו ההחלטות, ואני לא חושבת שלזה כיוונה ההצעה, בכל הכבוד.
ליאת הר ציון: היא כיוונה לגוף שהוא אובייקטיבי.
דוד רותם: אני רוצה שתבינו.
דוד רותם: הגוף הזה לדעתי הוא גוף מאוד אובייקטיבי.
דוד רותם: צריך גם לזכור שחל שינוי במעמדם של רשמי ההוצאה לפועל.
ליאת הר ציון: אנחנו מבינים את זה לגמרי.
דוד רותם: אני גם מבין את הדרישה של הנציבות.
שחר קטוביץ: היא מקובלת עלינו.
ליאת הר ציון: זה מקובל עלינו.
ליאת הר ציון: אנחנו מבקשים עוד גורם במשוואה הזאת שיאפשר לנו את אותה מטריה שתאפשר לנו לבצע את התפקיד שלנו בצורה רגועה.
דוד רותם: גם אם היה כאן עוד שופט, כמו שאתם הייתם רוצים, זה לא ישנה כלום.
איתמר סיון: גם אנחנו נשמח להצטרף לעמדת הרשמים.
איתמר סיון: אני יושב ראש הל"ב.
איתמר סיון: יש לנו כמאה מתנדבים ברחבי הארץ, סטודנטים למשפטים, שחשופים להרבה מאוד מקרים וההתרשמות שלנו היא שלרשמים יש סמכויות מרחיקות לכת לגבי חיים של חייבים רבים.
איתמר סיון: לא צריך לומר לכל היושבים שמדובר בצו עיכוב יציאה, צו מאסר, דיור חלוף, ואני חושב שהעצמאות שניתנת להם היא מאוד חשובה וצריך להתייחס אליה בחרדת קודש בדיוק כמו שידידיי הרשמים כאן סבורים.
איתמר סיון: דרך המינוי היא מאוד משמעותית ואנחנו חושבים שציבורית יש משמעות יתרה לעובדה כי הרי ממונה כאן גורם מינהלי בעל סמכויות מרחיקות לכת.
איתמר סיון: אנחנו רוצים להגדיל את האובייקטיביות, להגדיל את המקצועיות, להקטין את התלות ברשות המבצעת.
דוד רותם: יש לכם רק טעות בתפיסה הבסיסית.
דוד רותם: רשמי ההוצאה לפועל הופכים להיות פקידים.
איתמר סיון: נכון.
דוד רותם: הם לא חלק מהמערכת השופטת.
איתמר סיון: בדיוק בשל כך אדוני אני רוצה שהמינוי יהיה מאוד זהיר.
איתמר סיון: אני רוצה שהמינוי יהיה מאוד זהיר.
איתמר סיון: אני לא רוצה שרשם ירגיש שמי שממונה עליו ידיח אותו כי הוא יחליט כך או יחליט אחרת.
איתמר סיון: אני רוצה שהרשם ירגיש עצמאי.
דוד רותם: אתה מדבר על המינוי או על ההדחה?
ליאת הר ציון: גם וגם.
ענת ליברמן: זאת אותה ועדה.
איתמר סיון: אני מדבר כרגע על המינוי.
דוד רותם: בנושא המינוי, בעצם אנחנו מדברים על מינוי של עובד מדינה שצריכה להיות ועדת מכרזים רגילה.
דוד רותם: לא צריכים להיות יותר מדיי.
דוד רותם: זאת הטענה של נציבות שירות המדינה.
איתמר סיון: אבל להבדיל מגורם מינהלי רגיל, הרי גם בחוק הזה וגם בחוקים אחרים יש את כל הדברים שנותנים לרשמים אפיון דומה יותר, הגם שהם גורם מינהלי, לגורמים שיפוטיים.
דוד רותם: לא, לכן אני נותן להם את מרות הדין ואני נותן להם הגנה בדברים מסוימים.
דוד רותם: אין שום חשיבות לשאלה מי ממנה אותם.
ענת ליברמן: אמרה כאן הרשמת שארבעה מתוך חמשת חברי הוועדה שייכים לרשות המבצעת וזה ממש לא נכון.
ענת ליברמן: גם בנוסח אחרי הצעת הוועדה, לכל היותר שניים והם הממונה ומנהל מערכת ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: נציג לשכת עורכי הדין לא שייך לרשות המבצעת וגם לא נציג הציבור.
שחר קטוביץ: למה?
שחר קטוביץ: אמרנו שכן.
שחר קטוביץ: הוא נציג הנציבות.
דוד רותם: אני קובע את סדר הדיון כאן, ואי אפשר לבוא בישיבה השלישית, אחרי שכל הדברים האלה כבר נדונו.
איתמר סיון: חבריי מעמותת  ידיד היו כאן והייתה להם עמדה שונה.
דוד רותם: העמדה לא הייתה שונה.
דוד רותם: זאת הייתה העמדה כבר בדיון הראשון.
ורדית דמרי מדר: הדברים כבר ידועים ואני לא רוצה לחזור עליהם.
ורדית דמרי מדר: אדוני אמר, אנחנו הופכים אותם בעצם לפקידים.
ורדית דמרי מדר: אם כך, עיקר הבעיה טמונה כאן, לדעתנו.
ורדית דמרי מדר: היות שדעת אדוני בעניין הזה כבר נשמעה, אני חושבת שעלינו לבנות מודל שמודע לסכנות ולהיתמם ולהציג כאילו אנחנו כאן לא עושים איזשהו משהו שטומן בחובו סכנות, אני חושבת שאנחנו קצת מתעלמים מהאחריות שמוטלת עלינו.
ורדית דמרי מדר: הוועדה למינוי רשמים היא ועדה חשובה, היא אותה ועדה שיש לה תפקיד משמעותי בהדחה של רשמים ולכן כן צריך לקחת בחשבון שאנחנו מדברים על חמישה חברים ששלושה מתוכם הם נציגי הרשות המבצעת, נציג אחד הוא של לשכת עורכי הדין ונציג אחד הוא בעל סמכות שיפוטית בהווה או בעבר.
ורדית דמרי מדר: לדעתנו יחס נאות הוא לפחות של שתי חמישיות וזאת דרך אגב הייתה הטיוטה השנייה שדיברה על שבעה חברים ושם נדמה לי היחס היה של שלושה לשבעה.
ורדית דמרי מדר: לכן יחס שדומה לזה הוא של שניים לחמישה.
ודים גודון: מי אלה השלושה של הרשות המבצעת?
שחר קטוביץ: עכשיו, עם הנציבות.
שחר קטוביץ: גם יותר מזה, כאשר אדוני הציע את ההצעה בזמנו, ביום ראשון שעבר, ההצעה הייתה  שהממונה היה שופט בתחילת הדיון.
שחר קטוביץ: כשהתחלנו לדבר על זה אדוני אמר שיהיה השופט, יהיה הממונה על הרשמים שהוא שופט ויהיה מנהל הרשות ונציג לשכת עורכי הדין ונציג הציבור.
שחר קטוביץ: בתוצאה הסופית עכשיו, אחרי ששינינו את הממונה והפכנו אותו בסופו של דבר לסמנכ"ל רשמים ברשות או למנהל חטיבת הרשמים או איך שתקראו לזה, בסופו של דבר יש לנו כאן שני נציגי רשות.
שחר קטוביץ: אני מאוד מעריך את נציגי הרשות והם עושים עבודה נאמנה, אבל זאת לא הסוגיה כאן.
שחר קטוביץ: הסוגיה היא שאלת המרות, אני אקרא לזה כך.
שחר קטוביץ: כאשר ממנה אותי פלוני אלמוני ואני חייב לו את המינוי שלי, אני גם אתנהל, גם במינוי, בהתאם לרצונותיו, לבקשותיו, להערותיו ולהנחיותיו.
דוד רותם: כך זה עובד?
דוד רותם: אני רוצה לדעת האם יש שופטים שצריכים לשמוע בקולי.
שחר קטוביץ: זה בתת המודע.
שחר קטוביץ: לצערי הרב, כולנו מכירים את זה במיוחד שיש לי סמכות הדחה ואדוני הוא אחד מתשעה בוועדה לבחירת שופטים וכאן זה אחד מחמישה, שניים מחמישה, ויחי ההבדל הקטן.
שחר קטוביץ: היחס הוא הבעיה שלנו.
ענת ליברמן: אולי אם יש התנגדות כזאת נחזור להצעת החוק המקורית שאומרת שהנציב עצמו ישב.
ענת ליברמן: הנציב במקום הממונה, ודאי אין לו שום אינטרס בהחלטות שהרשמים נותנים.
ענת ליברמן: אי אפשר לחשוד בו באיזושהי נגיעה לעניין, הוא ודאי לא יתערב להם בהחלטות.
ענת ליברמן: אולי נציב שירות המדינה במקום הממונה הוא אופציה יותר טובה ופחות נגועה לדעת הרשמים.
ענת ליברמן: זאת הייתה ההצעה מלכתחילה.
דוד רותם: כך נראה לכם?
דוד רותם: אם זה כך, עוד שנייה אני עושה את זה.
שחר קטוביץ: לא. שוב השאלה היא היחס.
דוד רותם: אתם עוד לא הבנתם.
ענת ליברמן: עד שלא יהיו שלושה שופטים, לא תנוח דעתם.
שחר קטוביץ: לא נכון.
שחר קטוביץ: אנחנו לא מכוונים לשם.
דוד רותם: רבותיי, יש שתי אפשרויות: או שאני מקבל את הצעת משרד המשפטים שבמקום הממונה על רשמי ההוצאה לפועל יהיה נציב שירות המדינה או מי מטעמו.
שחר קטוביץ: זה היינו הך.
דוד רותם: זה היינו הך.
חיים זקס: גם אני מבקש לחזור להצעה המקורית.
חיים זקס: אני חושב שההצעה המקורית היא הצעה מאוזנת.
חיים זקס: גם לאור ההערות של הרשמים, אנחנו חושבים שיש פחות מעורבות כאן.
דוד רותם: אבל אתם התעוררתם מאוחר מדי כי על ההצעה שאני הצעתי בישיבה הקודמת כבר הייתה הסכמה.
דוד רותם: אין לי שום בעיה שתגידו שאתם רוצים למשוך את זה חזרה.
חיים זקס: לא, אנחנו לא מעוניינים.
חיים זקס: אנחנו חושבים שלאור ההערות יש מקום לחזור להצעה המקורית.
דוד רותם: אין מקום.
דוד רותם: להערות של הרשמים?
חיים זקס: גם לאור ההערות של הרשמים.
דוד רותם: אין שום מקום לחזור לזה.
חיים זקס: גם לאור הערות הנציבות.
דוד רותם: הממונה הוא איש מקצוע.
דוד רותם: הנציבות גם הייתה כאן בפעם הקודמת, עם כל הכבוד.
דוד רותם: אי אפשר ללכת שני צעדים קדימה ושלושה אחורה.
דוד רותם: הצעד התימני נגמר.
דוד רותם: יהיה: נציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה שר המשפטים בהתייעצות עם נציב שירות המדינה.
דוד רותם: זה לא במקום הממונה שהוא נשאר.
תמי סלע: זאת תוספת לפסקה (ה).
ענת ליברמן: הערה נוספת בקשר לנציג לשכת עורכי הדין שתבחר המועצה הארצית.
ענת ליברמן: את הוספת בבחירה חשאית.
ענת ליברמן: אין לנו התנגדות מהותית אלא שזה מוסדר כבר ויש את כללי לשכת עורכי הדין, בחירת נציגי הלשכה בוועדות הבחירה ובוועדות מינויים, התשנ"ז-1997 שמסדיר.
ענת ליברמן: השאלה אם לא ראוי יותר לעשות שם את התיקון ולומר שכמו בוועדה לבחירת שופטים ודיינים וכולי, גם בוועדה לבחירת רשמים הבחירות הן חשאיות, כי זה מוסדר שם בסעיף 5(א).
דוד רותם: את יודעת מה זה לתקן את חוק לשכת עורכי הדין?
דוד רותם: עשו טובה.
דוד רותם: יש גבול למה אני מוכן להתעסק.
תמי סלע: חברי הוועדה המנויים בפסקאות (א), (ד) ו-(ה) יכהנו תקופה של חמש שנים.
ענת ליברמן: ברור שזה לכל היותר חמש שנים?
ענת ליברמן: או שהם נבצר מהם או משהו כזה, ברור שלא יתכן מצב שבו אנחנו נכפה על מישהו.
תמי סלע: בדרך כלל כאשר קובעים תקופה, זה הנוסח שכותבים.
דוד רותם: בוועדה למינוי שופטים זה  מבחירות לבחירות.
דוד רותם: רק השופטים של בית המשפט כל שלוש שנים, אבל זה נוהג ואני לא יודע אם זה חוק.
דוד רותם: כאשר מדברים על חברי כנסת ועל חברי ממשלה שצריך בחירה של הכנסת, אז גם, עשינו שינוי בתקנון שזה צריך להיות תוך שישים ימים או משהו כזה כדי שהדברים יהיו מסודרים.
לאה רקובר: כתוב בחוק שלוש שנים.
לאה רקובר: בתי המשפט.
לאה רקובר: על שופטי העליון.
תמי סלע: גם לשכת עורכי הדין זה שלוש שנים לגבי הוועדות למינוי שופטים.
סורין גנות: אני חושב שחמש שנים זאת תקופה ארוכה מדיי.
איתמר סיון: אני מסכים עם עורך דין גנות ורוצה להצטרף לדברים.
סורין גנות: גם אצלנו יש בחירות פחות מחמש שנים.
סורין גנות: אולי ירצו לשנות, אולי ירצו לגוון.
דוד רותם: אני לא רוצה שזה יהיה תלוי בתוצאות בחירות.
סורין גנות: לא, לא תוצאות בחירות.
דוד רותם: אני מדבר כאן על מינוי של אנשים שהם עובדי מדינה ואני קובע להם ועדה ואדם, גם אם הוא לא נבחר, הוא שם.
דוד רותם: מה הקשר בין זה לבין בחירות בלשכת עורכי הדין?
סורין גנות: יש כל מיני אנשים שאולי ראויים להיות.
דוד רותם: אותם אתם תבחרו מלכתחילה, את הראויים.
סורין גנות: ברור, במיוחד אם זה חשאי.
סורין גנות: עדיין אני חושב שחמש שנים זאת תקופה ארוכה.
איתמר סיון: הל"ב רוצה להצטרף לדבריו של עורך דין גנות.
דוד רותם: הצטרפתם.
דוד רותם: מה מקובל עליכם?
חיים זקס: המינוי עד חמש שנים.
שחר קטוביץ: מבחינתנו אין לזה משמעות בהרכב הנוכחי של הוועדה.
תמי סלע: (ו)	הרכב הוועדה יפורסם ברשומות.
תמי סלע: (ז)	כהונת רשם הוצאה לפועל לא תסתיים אלה באחת מאלה:     		(1)	בצאתו לקצבה.
תמי סלע: (4)	על פי החלטת בית דין למשמעת לפי חוק שירות המדינה (משמעת), התשכ"ג-1963.
דוד רותם: כאן פתרתם לכם את בעיית ההדחה משום שזה לא מספיק שממונה על ההוצאה לפועל רוצה להדיח את הרשם אלא צריך שזה יהיה או יושב ראש הוועדה שהוא שופט, ואז אין חשש שהוא יעשה את זה כדי לנקום במישהו, אלא אם כן אתם לא סומכים על שופטים וזה  כבר סיפור אחר.
שחר קטוביץ: אני לא יודע מי זה יהיה.
דוד רותם: דבר שני, או האחראי על בירור תלונות שמונה לפי סעיף 3ג.
שחר קטוביץ: שגם הוא שופט בדימוס.
ליאת הר ציון: אדוני, אנחנו רוצים להציע שאופן ההדחה יהיה זהה לאופן המינוי.
ליאת הר ציון: זאת אומרת, החלטה של שר המשפטים והמלצה של הוועדה וזה בתור עוד איזשהו סוג של הגנה ומסננת בהליך של ההדחה.
דוד רותם: את יודעת שלפי הפסיקה עכשיו שר המשפטים, ברגע שיש ועדה שממליצה, הוא חייב לבצע את זה.
דוד רותם: זה כבר לא שיקול דעת נוסף.
דוד רותם: לכן עדיף לכם שוועדה מדיחה ולא שר המשפטים, לא גורם פוליטי.
תמי סלע: מעמדם וסמכותם של רשמי ההוצאה לפועל.
תמי סלע: (א)	רשמי ההוצאה לפועל יהיו עובדי המדינה ויחולו עליהם הדינים החלים על עובדי המדינה בכפוף להוראות לפי סעיף זה  וסעיף 3ג.
תמי סלע: כאן המספרים יותאמו.
תמי סלע: מדובר על הסעיף של האחראי על התלונות.
תמי סלע: בכל הנוגע להפעלת סמכויות שפיטה, יחולו על רשמי ההוצאה לפועל גם כללי האתיקה לשופטים כמשמעותם בסעיף 16א לחוק בתי המשפט.
דוד רותם: כאן צריך לעשות תיקון.
דוד רותם: קיבלתי הערה שבתקנות האתיקה יש לנשיאת בית המשפט המון סמכויות.
תמי סלע: יש שני דברים שאפשר להציע.
תמי סלע: האחד, הסמכויות שיש לנשיא בית המשפט העליון או למנהל בתי המשפט, זה נמצא בסעיף אחד או שניים, יראו את הממונה על הרשמים ואת מנהל מערכת ההוצאה לפועל כגורמים הרלוונטיים לאותו עניין.
שחר קטוביץ: סליחה, המנהל ייתן לי איך להתנהל מבחינת אתיקה שיפוטית?
שחר קטוביץ: אני מנסה להבין.
דוד רותם: אין כאן שאלה של אתיקה שיפוטית.
שחר קטוביץ: אני יכול להיפגש עם הצדדים לכוס קפה?
דוד רותם: עובד מדינה שצריך לקבל החלטה בין שני צדדים, לא רשאי לשתות אתם קפה.
שחר קטוביץ: עם כונס הנכסים אני יכול לשבת לכוס קפה?
דוד רותם: אתה שואל אותי שאלות של מה לי ולאתיקה שיפוטית.
שחר קטוביץ: לצערי הרב אני אתקע אתן.
דוד רותם: לשמחתי, בחיים שלי לא הייתי לא רשם ולא שופט.
דוד רותם: צריך לבדוק מה הם התנאים שמתאימים.
דוד רותם: יכול להיות שיקבע לך הממונה עליך, שהוא הממונה האדמיניסטרטיבי עליך, הוא יקבע כללי אתיקה.
דוד רותם: אין בזה שום דבר פסול.
תמי סלע: אולי כדאי להסביר שהכוונה היא לא למחוק את הסעיף, אם הבנתי נכון, אלא לציין בו שצריכה להיות התאמה ולעניין מקומות בהם לכללי האתיקה יש סמכות לנשיא בית המשפט העליון להתיר כל מיני דברים, יראו לצורך העניין את הממונה על הרשמים, הוא הגורם שמבחינה מקצועית, כפי שנשיא בית המשפט העליון ביחס לשופטים, הוא הגורם הרלוונטי.
תמי סלע: במקומות בהם מנהל בתי המשפט מנוי בכללי האתיקה, ואין הרבה כאלה, ואני אתן את הדוגמה שסימנתי לי, למשל יש סעיף שמדבר על מטלות, הנחות והזמנות, שופט לא יקבל הנחה ברכישת מוצר או בקבלת שירות אלא אם כן ההנחה ניתנת על פי הסדר כללי שאושר בידי מנהל בתי המשפט.
תמי סלע: אין לו הרבה סמכויות בכללי האתיקה למנהל בתי המשפט, אבל יש כמה עניינים מאוד מעטים.
תמי סלע: לאותם עניינים זה יהיה מנהל מערכת ההוצאה לפועל.
דוד רותם: מכיוון ששם מדובר על כללי אתיקה לשופטים, צריך לשנות ולשכתב אותם.