GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל חסון: רציתי להתייחס גם למה שנציג משרד הפנים אמר, עדי זורובסקי, שהיו פעמיים בחירות ברשויות המקומיות ולא ראו שינוי בהצבעה של בני הנוער.
ישראל חסון: שוב, אין כל כך הרבה מודעות לעניין הזה שיש לנוער הזכות להצביע, הנוער לא באמת יודע שיש לו היכולת להצביע ולהשפיע על העתיד שלו ועל העתיד של המדינה, ובעוד כמה שנים, אם זה חמש שנים, בגיל 21, או עוד עשר שנים, הוא יוכל לשבת באחד מהכיסאות האלה ולהחליט את ההחלטות שהוא רוצה.
אברהם מיכאלי: רצית לומר משהו?
דניאלה קסה: אני מקריית-מוצקין, לומדת בתיכון קריית-חיים, אני בכיתה י', בעוד חודש אני אהיה בת 16.
דניאלה קסה: במסגרת שיעורי רטוריקה דיברנו על כל העניין של הורדת גיל הבחירה, והיו לפחות חמישה בני נוער שאמרו שהם לא תומכים, כך שזה קיים, יש בני נוער שלא תומכים בהורדת גיל הבחירה.
אברהם מיכאלי: שמעת מהם מה הסיבה?
דניאלה קסה: כן, הם אמרו הרבה נימוקים, שבני נוער לא מעורבים מספיק, לא מבינים מספיק, לא יודעים הרבה על פוליטיקה.
דניאלה קסה: חלקתי על דבריהם, כי הסיבה שבני נוער לפי דעתי לא יודעים הרבה פוליטיקה זה בגלל אי-המעורבות בכל העניין.
דניאלה קסה: עד לפני חצי שנה לא גיליתי הרבה עניין בפוליטיקה וכל העניינים האלה, ובעקבות חוויה שהיתה לי בחופש הגדול גיליתי יותר עניין, ומעצם היותי כאן גיליתי יותר עניין בנושא של הורדת גיל הבחירה וגם גיבשתי דעה.
דניאלה קסה: כך שיותר מעורבות והאפשרות לבחור, כך בני הנוער יגלו יותר עניין ויגבשו דעה, בסופו של דבר גם ישפיעו.
אברהם מיכאלי: מי רצה מאלה שלא דיברו עדיין לדבר?
אברהם מיכאלי: תלמידים, תלמידות.
אברהם מיכאלי: משפט השלמה.
ניב רגב: הבעיה אצלנו במדינה זו האדישות הפוליטית.
ניב רגב: ברגע שמורידים את גיל הבחירה ומגבירים את המעורבות, בעצם מורידים את הגיל שאנשים מתחילים להיות יותר מעורבים.
ניב רגב: אנחנו יכולים להיות ערבים לכך שאחר-כך גם הם יחנכו ויגדלו את הילדים שלהם למעורבות גדולה יותר ממה שהיתה בעבר.
ניב רגב: גיל 17 זה באמת גיל מתאים – אנחנו חוזרים מפולין, אנחנו עוברים את כל החוויות, המיונים לצבא, וזה מה שמגביר את המעורבות החברתית.
אברהם מיכאלי: היועצת המשפטית של הוועדה, את רוצה לתרום לנו משהו?
אפרת חקאק: אני רוצה להוסיף שיש במלה "זכות" שתי משמעויות.
אפרת חקאק: יש המשמעות שזה right באנגלית, ויש המשמעות שזה merit.
אפרת חקאק: אני מקווה שאם תקבלו את הזכות לבחור לכנסת, תיקחו את שתי המשמעויות ביחד.
אברהם מיכאלי: רבותי, הדיון היה מרתק.
אברהם מיכאלי: ניתנה לכם גם זכות להביע את עמדותיכם, ואתם מביעים אותן בצורה נאותה.
אברהם מיכאלי: אין ספק שהדברים שלכם משפיעים עלינו כמחוקקים.
אברהם מיכאלי: אגב, הצעת החוק בעניין הזה עולה מדי כמה זמן בכנסת.
אברהם מיכאלי: שוב, תלמדו את הכללים – הקואליציה בדרך כלל הולכת על-פי המלצת הממשלה, אם הממשלה תומכת בזה או לא.
אברהם מיכאלי: הקואליציה מורידה את הצעת החוק אם אין תמיכה ממשלתית, אלא אם כן אנחנו מחליטים שזה ייהרג ובל יעבור מבחינתנו, ואנחנו משכנעים את הממשלה שנקדם את הצעת החוק הזאת אפילו בניגוד לעמדת ועדת השרים לענייני חקיקה.
אברהם מיכאלי: עד עכשיו הצעת החוק הזאת, שעלתה כמה פעמים, עוכבה.
אברהם מיכאלי: אני חבר פה בשתי קדנציות, גם בקדנציה הקודמת הצעת החוק הזאת עלתה ועוכבה, ובקדנציה הנוכחית יש חברים שכבר העלו אותה, אבל בינתיים היא עדיין לא מקודמת.
אברהם מיכאלי: אני חושב שהדברים שלכם נותנים לנו מושג, קודם כול על הלך הרוח בין בני הנוער.
אברהם מיכאלי: נכון שחברים שלי פה, חברי חברי הכנסת, הביעו עמדות שונות, גם לי יש עמדה משלי בעניין הזה.
אברהם מיכאלי: אני כן תומך בהורדת גיל הבחירה, עם זאת, צריך לחשוב על כמה מנגנונים שיהיו מאזנים.
אברהם מיכאלי: יש הבדל בין בחירה לרשות המקומית לבין בחירה לכנסת, והמנגנונים המאזנים יכולים להביא אותנו לכך שעדיין בני הנוער יוכלו גם להשפיע וגם להביע את העמדות שלהם בצורה נאותה.
אברהם מיכאלי: שוב, הדעות השונות בכנסת הן לגיטימיות, וחברים שחושבים כך או אחרת מביעים את זה בחקיקה פרטית בדרך כלל.
אברהם מיכאלי: כשמתייחסים לחוק ממשלתי, אנחנו תומכים או לא תומכים בחוק ממשלתי, אבל כשאנחנו מביעים את זה בחקיקה עצמאית, זה אומר שאפילו כשהממשלה לא רוצה, אנחנו רוצים לקדם את הצעת החוק על דעת עצמנו.
אברהם מיכאלי: כפי שאמרתי נכון לעכשיו זה לא קודם.
אברהם מיכאלי: אני מאמין שבעמדות שאתם מביעים אתם צריכים גם לדבר בין בני הנוער בכל פורום שאתם חברים בו, הן בבתי הספר שאתם לומדים בהם, הן בתנועות הנוער, והן בארגונים כאלה או אחרים שבני הנוער מארגנים, שתהיה מודעות בקרב בני הנוער, שבגילאים שלכם גם משפיעים, בגילאים שלכם זכותכם להשפיע.
אברהם מיכאלי: אני מתייחס לאותו משפט שנאמר קודם, גיא אמר את זה, שכל הזמן אומרים שבני הנוער לא בסדר, לא בסדר.
אברהם מיכאלי: אני מסכים עם זה, בני הנוער שלנו הם מצוינים, צריך לדעת איך לכוון אותם בדרך הנאותה, כדי שיגיעו להחלטות טובות, וההשפעה שלכם, בגיל שלכם, היא השפעה מאוד-מאוד חיובית על מערכות שונות במדינה.
אברהם מיכאלי: אני מודה לכם על ההשתתפות שלכם פה היום.
אברהם מיכאלי: כנראה בהמשך אנחנו ניפגש גם בוועדות אחרות ובמליאה, ונוכל גם שם להביע זוויות שונות לוויכוח שניהלנו פה היום, כדי שתוכלו לראות איך הכנסת מתפקדת ואיך הכנסת קובעת.
אברהם מיכאלי: אנחנו פותחים דיון של ועדת חוקה, חוק ומשפט בנושא הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 36) (הפסקת חברות של בעלי סמכות שפיטה וחידושה), התש"ע-2010, הצעת חוק ממשלתית שעברה בקריאה ראשונה.
עמי ברקוביץ: הצעת החוק שבפני הוועדה כוללת 2 תיקונים.
עמי ברקוביץ: שניהם מתייחסים לסעיף 52א בחוק לשכת עורכי הדין.
עמי ברקוביץ: סעיף 52א בנוסחו כיום קובע שחברותו של חבר הלשכה שמינה שופט או דיין של בית דין דתי נפסקת כל עוד הוא משמש בכהונתו.
עמי ברקוביץ: שופט מוגדר כשופט בחוק השופטים, שזה שופט במערכת בתי המשפט הרגילה ושופט צבאי לפי חוק השיפוט הצבאי.
עמי ברקוביץ: בהיבט הראשון של ההצעה מוצע להרחיב את תחולתו של ההסדר הזה גם על רשמים שמתנהלים בבתי המשפט.
עמי ברקוביץ: זה בשל הדמיון הרב לעבודת השופטים ואיכותם.
עמי ברקוביץ: אמנם כיום, על פי המצב המשפטי, רשמים כאלה מנותקים מן הדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין, אבל הנהלת בתי המשפט פנתה אלינו בבקשה להחיל על אותם רשמים את ההסדר המלא כי עדיין חלות עליהם הוראות חוק לשכת עורכי הדין, כמו רישום במחוזות, הצבעה בבחירות, תשלום דמי חבר.
עמי ברקוביץ: חשבנו שזה יהיה מהלך ראוי לאור האופי השיפוטי של עבודת הרשמים וזיקתם לרשות השופטת.
אברהם מיכאלי: איך זה שעד עכשיו לא עשינו את זה?
אברהם מיכאלי: המצב עד עכשיו היה שהרשם היה תחת בית הדין המשמעתי?
עמי ברקוביץ: לא תחת בית הדין המשמעתי.
עמי ברקוביץ: סעיף 62א לחוק לשכת עורכי הדין מנתק אותם מהשיפוט המשמעתי ומחיל עליהם את השיפוט של השופטים.
עמי ברקוביץ: ההיבט המרכזי בהבטחת  אי התלות והניתוק קיים  מאז תיקון החוק בשנת 1992.
עמי ברקוביץ: ההצעה שבפניכם עושה את אותו מהלך שמנתק את אותם רשמים באופן מוחלט מלשכת עורכי הדין.
עמי ברקוביץ: זה מהלך משלים שיש לו היבטים סמליים שמחזקים את אותה אי תלות.
עמי ברקוביץ: ההיבט השני של ההצעה מתייחס להיבט של החידוש.
עמי ברקוביץ: על פי המצב המשפטי כפי שפורש, החזרה היא אוטומטית.
עמי ברקוביץ: נוצר מצב דברים שללשכת עורכי הדין אין בקרה בשלב החזרה.
עמי ברקוביץ: היו מספר מקרים.
עמי ברקוביץ: הבולט בהם הוא הרשעה של שופטת בפלילים, שלשכת עורכי הדין נותרה חסרת אונים ולא יכלה למנוע ממנה לחזור.
עמי ברקוביץ: גם בהיבט הזה היה ראוי שיהיה לה איזה שהוא כלי להשתמש בו.
עמי ברקוביץ: מכאן ההצעה שבעצם קצת מכרסמת באוטומטיות של החזרה ומאפשרת ללשכת עורכי הדין, בנסיבות מאוד מוגדרות של הרשעה בפלילים והרשעה בעבירה משמעתית שבעקבותיה הוחלט על סיום הכהונה, לא לקבל חזרה את אותו בעל סמכות שפיטה חזרה ללשכה.
אברהם מיכאלי: אנחנו מבקשים 2 תיקונים עיקריים.
אברהם מיכאלי: אחד זה החלה מפורשת של ההסדר על רשמים.
אברהם מיכאלי: אני מבין שהם מפורטים בהצעת החוק שלכם.
אברהם מיכאלי: בפגישה שקיימתי עם היועצת המשפטית של הוועדה הבנתי שכרגע זה לא יחול על רשמי הוצאה לפועל כי זה עדיין בשלבי חקיקה.
אברהם מיכאלי: אנחנו עוד לא עשינו את השלב האחרון.
אברהם מיכאלי: זה אמור לחול עליהם בהמשך.
אברהם מיכאלי: הרעיון הוא אותו רעיון גם עליהם, אלא אם הם יהיו בגדר פחות.
אברהם מיכאלי: זה ייבחן בהמשך הדיונים.
עמי ברקוביץ: ההצעה הזאת מושתתת על הזיקה של הרשמים לרשות השופטת.
עמי ברקוביץ: ההצעה של חוק ההוצאה לפועל מדברת על ניתוק הרשמים מהרשות השופטת והעברתם לרשות המבצעת, זאת אומרת עיגון מעמדם כרשמים מנהליים.
עמי ברקוביץ: אז תישאל השאלה איזה הסדרים נכון להחיל בנסיבות האלו.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא דנים בזה כרגע.
אברהם מיכאלי: צריך לחשוב איך לא ייווצר מצב אבסורדי שבו הם יהיו תחת 3 מערכות שונות שכל אחת תוכל לבקר אותם מבחינה משמעתית.
נעמה מנחמי: יש הסכמה שלא יחול עליהם הדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין.
עמי ברקוביץ: אנחנו לא יודעים.
אברהם מיכאלי: כרגע זה לא על סדר היום.
אברהם מיכאלי: נדון בזה בנפרד כשנגיע לזה.
אברהם מיכאלי: הדבר השני שמבקשים פה זה לבטל את סעיף 62א ובכך להוציא במפורש את התחולה של ההפסקה.
אברהם מיכאלי: האם מדובר בהפסקה או בהקפאה?
אברהם מיכאלי: מה המינוח הנכון?
עמי ברקוביץ: החוק לגבי בעלי סמכות שפיטה מדבר על הפסקה.
עמי ברקוביץ: היא מתחדשת אוטומטית כאשר הם מפסיקים לשמש בתפקידם השיפוטי.
אברהם מיכאלי: נציגת לשכת עורכי הדין, מה ההבדל בין הפסקה להקפאה?
עמי ברקוביץ: ההגבלה היא וולונטרית.
עמי ברקוביץ: היא נקבעת על פי בקשתו של החבר.
עמי ברקוביץ: זה סעיף 52ב.
אברהם מיכאלי: אם אני לא רוצה להיות חבר אני יכול לומר ללשכה להגביל אותי לתקופה מסוימת כך שאני לא אשלם דמי חבר בתקופה הזאת.
עמי ברקוביץ: נדרש כאן איזה שהוא תיקון משלים בסעיף 29 לחוק הלשכה.
עמי ברקוביץ: הוא מדבר על הזכאות או על מי שרשאי לאמן.
עמי ברקוביץ: הרשמים בבתי המשפט מאמנים היום מכוח סעיף 29(א)(5), שמדבר על חבר הלשכה בעל ותק של 5 שנים המשמש בתפקיד זה מתפקידי השירות המשפטי כפי שנקבע בצו לעניין הזה העל ידי שר המשפטים.
עמי ברקוביץ: כתוצאה מהצעת החוק הזאת הרשמים יפסיקו להיות חברי לשכה ובכך יאבדו.
עמי ברקוביץ: .
אברהם מיכאלי: ייגרע מהוותק שלהם.
עמי ברקוביץ: הם מאבדים את הזכאות שלהם לאמן כי הם לא נמצאים באף אחת מהקטגוריות האחרות.
עמי ברקוביץ: הם מפסיקים להיות חברי לשכה.
עמי ברקוביץ: אנחנו מבקשים שתתווסף פסקה נוספת שתקבע במפורש שגם הרשמים האלה רשאים.
אברהם מיכאלי: שהוותק שלהם כעורכי דין ייחשב להם לצורך העסקת.
עמי ברקוביץ: ושהם יהיו רשאים לאמן.
עמי ברקוביץ: כמו שכתוב שופט של בית משפט מחוזי או של בית משפט שלום כך יהיה כתוב רשם לפי סעיף 84, לפי סעיף 19 וכדומה.
נעמה מנחמי: בנוסח המשולב הוספתי את סעיף 3(א).
נעמה מנחמי: הנוסח מקובל עליכם?
עמי ברקוביץ: אני חושב שהתוספת "אינו פחות מחמש שנים" מיותרת.
עמי ברקוביץ: אני יודע שזה קיים לגבי שופט.
נעמה מנחמי: אפשר לבדוק מה התנאי.
עמי ברקוביץ: תנאי הכשירות לרשם כשופט שלום זה ממילא 5 שנים.
נעמה מנחמי: אני הוספתי לפי סעיף 2 לגבי שופט בית משפט שלום.
נעמה מנחמי: אני חושבת שנכון להשאיר את זה בהתאמה.
עמי ברקוביץ: אמנם זה חסר משמעות, אבל אין לנו בעיה עם זה.
אברהם מיכאלי: אני רואה שלגבי שופטים אחרים מופיע פחות מ-5 שנים.
עמי ברקוביץ: אולי כדאי להפנות - אני לא מספיק בקיא אם יש אפשרות שיהיו עוד סוגי רשמים -  לחוקים  שאנחנו מפנים אליהם במסגרת התיקון.
נעמה מנחמי: אפשר להפנות לסעיף 52א(ב).
יעל גויסקי אבס: אנחנו תומכים בתיקון ובהרחבה שעמי דיבר עליה לעניין האימון של הרשמים, אפילו לעניין של רשמי ההוצאה לפועל.
אברהם מיכאלי: מכיוון שהחוק לא הושלם עדיין אנחנו נשאיר את זה להמשך.
אברהם מיכאלי: הדיון יצטרך להיות דיון עקרוני.
אברהם מיכאלי: אני מבין מהעמדה שמשרד המשפטים מביע פה שהם יהיו רשמים מנהליים, לא רשמים כשופטים.
עמי ברקוביץ: בעקבות הדיון שקיימנו אתמול עם המשנה ליועץ המשפטי העמדה שלנו ברורה.
נעמה מנחמי: את תיקון סעיף 29 נעשה כפסקה 3א.
נעמה מנחמי: תיקון סעיף 52א.
נעמה מנחמי: 1. בחוק לשכת עורכי הידן, התשכ"א-1961 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 52א – (1) בכותרת השוליים, במקום "כשופטים או כדיינים" יבוא "כשופטים, כדיינים או כרשמים"; (2) האמור בו יסומן "(א)" ובו בהגדרה "שופט" – (א) בפסקה (1), במקום "כמשמעותו בחוק השופטים, התשי"ג -1953" יבוא "כמשמעותו בחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984"; (ב) בסופה יבוא: "(3) שופט כמשמעותו בחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969.
נעמה מנחמי: "; (3) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) חברותו של חבר הלשכה שנתמנה לרשם נפסקת כל עוד הוא משמש בכהונתו; לעניין הזה, "רשם" – (1) רשם לפי לפי סעיף 84 לחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984; (2) רשם לפי סעיף 17 לחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969; (3) רשם לפי סעיף 2(ה) לחוק בית המפשט לענייני משפחה, התשנ"ה-1995.
נעמה מנחמי: (ג) הסתיימה כהונתו של מי שנתמנה לשופט, לדיין או לרשם כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), תחדש הלשכה את חברותו בה, ואולם רשאית הלשכה שלא לחדש את חברותו כאמור אם בעת תקופת כהונתו כשופט, כדיין או כרשם הורשע בעבירה פלילית או הורשע בעבירת משמעת ובין הדין למשמעת שהרשיעו החליט על סיום כהונתו, והלשכה סבורה כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של העבירה הפלילית או עבירת המשמעת, לפי העניין, אין הוא ראוי לשמש עורך דין.
אברהם מיכאלי: מה לגבי מקרים שהסתיים בהם ההליך בעסקת טיעון בין השופט למערכת וללשכת עורכי הדין התברר פתאום שזה עניין פלילי או מעין פלילי?
אברהם מיכאלי: הם יפתחו את ההליך המשמעתי מחדש?
נעמה מנחמי: לא תוכל לשכת עורכי הדין, מאחר שמדובר על הורשע או על הורשע בפסק דין בעבירת משמעת והוחלט על סיום כהונתו.
נעמה מנחמי: גם אם הורשע בעבירת משמעת ולא הוחלט על סיום כהונתו, הנחת הצעת החוק היא שכנראה זה לא היה מספיק חמור.
נעמה מנחמי: אנחנו לא רוצים שלשכת עורכי הדין תשפוט אותו במה שהוא לא נשפט.
עמי ברקוביץ: במה שמתייחס לתפקודו במסגרת הכהונה השיפוטית.
עמי ברקוביץ: הצעת החוק הזאת בחרה במודע את אותם היבטים חמורים במיוחד, זאת אומרת הרשעה פלילית.
עמי ברקוביץ: לא הייתה כוונה לאפשר בדיקה גורפת.
אברהם מיכאלי: אני לא מעוניין שיפתחו את התיק מחדש כאשר שם עשו לו את מיצוי ההליך.
נעמה מנחמי: הניסוח של (ג) ושל (ד) די מצומצם.
נעמה מנחמי: (ד) חודשה חברותו בלשכה של מי שכיהן כשופט, כדיין או כרשם, לפי הוראות סעיף קטן (ג), והורשע, לאחר חידוש חברותו בלשכה בעבירה פלילית שעבר לפני חידוש חברותו כאמור, רשאית הלשכה להפסיק את חברותו בה אם היא סבורה כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של העבירה אין הוא ראוי לשמש עורך דין.
נעמה מנחמי: (ה) בסעיף זה, "הורשע", בעבירה פלילית – לרבות מי שבית המשפט קבע כי ביצע את העבירה.
אברהם מיכאלי: האם אני מבין שכל הסעיף הזה מוצא את ביטויו בנוסח המשולב?
נעמה מנחמי: סעיף (ד) עוסק בהרשעה פלילית בלבד.
נעמה מנחמי: עבירת משמעת לא תהיה לו אם הוא.
עמי ברקוביץ: סעיף (ד) עוסק במצב ייחודי שבו אם השופט פרש - נניח שהוא פרש בשלב שהחלה החקירה הפלילית - בשלב החידוש הוא עדיין לא הורשע, לכן ההליכים עלולים להתקיים גם כשהוא כבר חזר להיות חבר לשכה ואז הסעיף הזה נועד לאפשר ללשכה בנסיבות שהוא הורשע לשלול ממנו את האפשרות לעסוק.
אברהם מיכאלי: חששתי ממצבים באמצע בהם יעוררו תיק ישן רדום או תיק שנסגר מסיבה כזאת או אחרת.
עמי ברקוביץ: זה מצומצם רק למצבים שבהם נפתחו הליכים פליליים.
נעמה מנחמי: 2. ביטול סעיף 62א.
נעמה מנחמי: סעיף 62 לחוק העיקרי – בטל.
נעמה מנחמי: זה בעצם החוק שמיעט את הרשמים מהדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין.
נעמה מנחמי: עכשיו אין בו צורך מאחר והם כלל לא יהיו חברים בלשכה.
נעמה מנחמי: 3. תחולה.
נעמה מנחמי: סמכות לשכת עורכי הדין שלא לחדש חברות בה או להפסיקה, לפי סעיף 52א(ג) או (ד) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1(3)  לחוק זה, תחול לגבי מי שהורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת, לפי העניין, בחום תחילתו של חוק זה ואילך.
נעמה מנחמי: החוק לא יחול רטרואקטיבית על אנשים שהורשעו.
אברהם מיכאלי: אלא אם כן אלה תיקים פתוחים שאמרנו שרק לאחר מכן ההרשעה הייתה בהמשך.
נעמה מנחמי: אם מישהו עבר עבירה, עדיין לא הורשע אבל הוא יורשע יום לאחר פרסום החוק, החוק כן יחול עליו.
נעמה מנחמי: הסעיף שמאפשר לא לקבל אותו ללשכה כן יחול עליו.
אברהם מיכאלי: אנחנו מאשרים את החוק.
אברהם מיכאלי: תודה, הישיבה נעולה.
אברהם מיכאלי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט בנושא מעקב אחר יישום חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (היוועדות חזותית – הוראת שעה) (תיקון מס' 3), התש"ע-2010.
אברהם מיכאלי: הישיבה הקודמת שלנו הייתה לקראת חידוש הוראת השעה.
אברהם מיכאלי: נדמה לי שזה היה ביולי.
דרורה נחמני-רוט: אז היא הוארכה ל-8 חודשים.
אברהם מיכאלי: זה היה שבוע לפני.
אברהם מיכאלי: היושב-ראש קבע אז שנקיים ישיבת מעקב לפני הארכה הבאה, אם תהיה או לא תהיה.
אברהם מיכאלי: טוב היום לדון ולשמוע את ההיערכות שלנו לקראת הדיון הבא בנוגע לשאלה אם לבטל או לא לבטל.
אברהם מיכאלי: אני רוצה להיזכר באותן נקודות שסיכמנו בישיבה הקודמת.
אברהם מיכאלי: אני רוצה לשמוע למה זה שהתחייב להביא לנו נתונים לא הביא אותם.
דרורה נחמני-רוט: בדיון שהיה לפני פחות מ-8 חודשים בו הוארכה הוראת השעה היו על סדר היום 2 דברים.
דרורה נחמני-רוט: האחד זה האפשרות להרחיב את הפרויקט למקום נוסף.
דרורה נחמני-רוט: חשבו על נצרת או על ירושלים.
דרורה נחמני-רוט: נצרת נראתה אז יותר.
דרורה נחמני-רוט: העניין השני היה האפשרות להרחיב את הפרויקט לגבי אוכלוסיות נוספות.
דרורה נחמני-רוט: בעקבות ההערות של הסנגוריה הציבורית הייתה אפשרות להעביר את זה לאוכלוסייה של בקשות למעצר עד תום הליכים לגבי נאשמים.
דרורה נחמני-רוט: כיום זה רק לגבי עצורי המין.
דרורה נחמני-רוט: הדיונים נעשים לגבי עצורי המין כאשר הם לא נאשמים.
דרורה נחמני-רוט: מבלי לשנות את היסוד של ההסכמה ואת האלמנטים המרכזיים שמדובר בצורך בייעוץ עם עו"ד כדי לקבל את ההסכמה, כלומר שהעצור יתייעץ קודם עם עו"ד ורק לאחר מכן ייתן את הסכמות להשתתף בפרויקט, מבלי לשנות את האלמנט היסודי האחר שמדובר בבגירים ולא בקטינים, הייתה מחשבה לעבור לאוכלוסייה של נאשמים.
דרורה נחמני-רוט: שני הדברים האלה לא קרו, בעיקר בגלל בעיות לוגיסטיות, תקציביות בין המשרדים.
דרורה נחמני-רוט: הנהלת בתי המשפט טענה שאין לה תקציב.
דרורה נחמני-רוט: לשב"ס לא היה תקציב להרחבה.
דרורה נחמני-רוט: הנושא הזה לא התקדם.
דרורה נחמני-רוט: עכב אי התקדמות הנושא היו דיונים במשרד המשפטים.
דרורה נחמני-רוט: במתכונת של הפרויקט הקיים התקצוב הוא של שב"ס.
דרורה נחמני-רוט: בהרחבת הפרויקט לאזור נוסף ולאוכלוסייה נוספת התעוררו בעיות תקציביות שלא באו על פתרונן.
אברהם מיכאלי: לשב"ס לא התפנה תקציב כתוצאה מהחיסכון?
דרורה נחמני-רוט: יש מיעוט רציני של משתתפים.
דרורה נחמני-רוט: הסיבות לכך מפורטות בדוח בהרחבה.
דרורה נחמני-רוט: למרות השבחים של יעילות הפרויקט, למרות שהשופטים של בית המשפט העליון והשופטים שבפועל דנו בתיקים האלה אמרו שיש התייעלות, למרות שהעצורים עצמם הביעו שביעות מהיוועדות חזותית יותר מאשר עצורים שהיו לגביהם דיונים פרונטאליים, יש מיעוט די רציני.
דרורה נחמני-רוט: מדובר ב-6.2% מכלל המעצרים שנידונים במסגרת הפרויקט הזה.
דרורה נחמני-רוט: החוקר נימק מדוע זה כך.
דרורה נחמני-רוט: יש מעצרים שנעשים בלילה.
דרורה נחמני-רוט: המעצרים האלה לא זוכים להצעה.
דרורה נחמני-רוט: בתוך המעצרים האלה אין קשר בין הסנגור לעצור, לכן נושא ההסכמה כאן לא יכול להינתן.
דרורה נחמני-רוט: כ-50% מהמעצרים הולכים לאיבוד בגלל שהם מעצרי לילה.
דרורה נחמני-רוט: הדבר הזה לפי הדוח האחרון לא מצא את פתרונו והבעיה ממשיכה להיות.
דרורה נחמני-רוט: יש גם חוסר שיתוף פעולה בשנים 2009 ו-2010.
אברהם מיכאלי: יש ירידה דרסטית.
אברהם מיכאלי: יש ירידה של 100% לפי הנתונים שראיתי.
אברהם מיכאלי: אם ניקח את 2008 לעומת 2009 יש ירידה של כמעט 100%.
דרורה נחמני-רוט: יש חוסר שיתוף פעולה מאסיבי לתקופה ארוכה של הסנגוריה הציבורית עם הפרויקט.
דרורה נחמני-רוט: בהתחלה היא כן שיתפה פעולה.
אברהם מיכאלי: השאלה מה זה מה.
דרורה נחמני-רוט: הסיבות מובהרות.
דרורה נחמני-רוט: הכל מובהר בתוך הדוח המפורט.
דרורה נחמני-רוט: כל הקונפליקטים של בעד או נגד המשך הפרויקט נמצאים בהרחבה בתוך הדוח הזה.
דרורה נחמני-רוט: יש את ההתייעלות, יש את היעילות ואת שביעות הרצון של העצורים, אבל יחד עם זאת יש את הטענות של הסנגוריה בכך שיש יתרון בפגישה עם המשפחות, יש יתרון כשהעצור יושב לידם ויכולים להחליף איתו מילים בצורה בלתי אמצעית, לא דרך ה-video conference.
דרורה נחמני-רוט: יש כל מיני טענות מטענות שונות.
דרורה נחמני-רוט: בפועל, מבחינה טכנית, 50% לא יכולים להביע את דעתם בגלל שהם עצורי לילה.
דרורה נחמני-רוט: יש לנו פגם די רציני ביכולת לקבל את ההסכמה של העצורים האלה.
דרורה נחמני-רוט: הפרויקט הזה צריך להיבחן בצורה רצינית יותר.
דרורה נחמני-רוט: זה מה שעומד לעשות המנכ"ל של המשרד לביטחון פנים והמנכ"ל של משרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: המנכ"ל החדש הוא ראש השב"ס לשעבר.
אברהם מיכאלי: יש לו ניסיון מכל מיני זוויות.
דרורה נחמני-רוט: פגישה עניינית גורלית לגורל הפרויקט הזה עדיין לא נעשתה.
דרורה נחמני-רוט: היא צריכה להיעשות בימים הקרובים.
אברהם מיכאלי: זה חייב להיות בימים הקרובים, כי אם תגיעו בשבוע האחרון לא בטוח שתהיה לכם אוזן קשבת בוועדה.
דרורה נחמני-רוט: היא אמורה להיעשות בימים הקרובים.
דרורה נחמני-רוט: הביעו די הרבה ספקות לגבי המשכו של הפרויקט במצב הנוכחי.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו יודעים במשפט השוואתי לגבי מדינות אחרות שהפרויקט הזה מצליח מאוד, בפרט בארצות הברית.
דרורה נחמני-רוט: הוא מצליח שם אולי בגלל שאין את יסוד ההסכמה.
דרורה נחמני-רוט: ראיינו את נשיאת בית המשפט העליון, את הנשיא ברק ושופטים נוספים.
דרורה נחמני-רוט: כולם דיברו על התייעלות.
דרורה נחמני-רוט: הם אמרו שיש בעיה בנושא של יסוד ההסכמה בגלל הצורך בקשר עם עורך הדין והסכמתו.
אברהם מיכאלי: אם נחזור ליסוד ההסכמה, אז אולי כל החוק הזה לא היה נכנס אפילו כהוראת שעה.
אברהם מיכאלי: דנו בזמנו בשאלה איך הסכמנו בכלל שזאת תהיה הוראת שעה.
אברהם מיכאלי: יסוד ההסכמה היה אחד העקרונות.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מדברים על ההתנגדות של לשכת עורכי הדין והאגודה לזכויות אזרח.
דרורה נחמני-רוט: אני לא אומרת שצריך להסיר את יסוד ההסכמה.
אברהם מיכאלי: אמרת שבארצות הברית יש יותר.
דרורה נחמני-רוט: כשעושים משפט השוואתי ומביאים את התגובות של שופטי בתי המשפט השונים רואים שיש בעייתיות עם יסוד ההסכמה.
דרורה נחמני-רוט: אנחנו לא באים לבקש להוריד את יסוד ההסכמה, רק אני באה ומסבירה את הסיבות והגורמים למיעוט.
דרורה נחמני-רוט: בשום אופן אנחנו לא באים לשנות את המתכונת של החוק המוצע.
אברהם מיכאלי: למה הסנגוריה לא הגישה רשימת ליקויים, תקלות שדיברתם עליהם לפני חצי שנה?
אושרה קנצפולסקי: בעקבות הישיבה האחרונה שהייתה בוועדה התקיים מפגש בין הנציגים של הסנגוריה שעוסקים בתחום - הסנגורית הארצית, הסנגורית המחוזית במחוז תל-אביב, ששם מתקיים הפיילוט, והרפרנט בתחום בסנגוריה הציבורית יחד עם מנכ"ל המשרד לביטחון פנים, חגי פלד.
אושרה קנצפולסקי: הוצגו בפניו כל התקלות שהסנגוריה ראתה שקיימות בנושא הזה.
אושרה קנצפולסקי: הוא חשב שהתקלות האלו קיימות וצריך לטפל בהן.
אושרה קנצפולסקי: הייתה הידברות והייתה כוונה להמשיך את השיחות האלו יחד עם נציג משרד המשפטים.
אושרה קנצפולסקי: הבעיה הייתה שבינתיים חגי פלד התפטר.
אושרה קנצפולסקי: בנקודה הזאת זה נפסק.
אושרה קנצפולסקי: זה בנוגע למה שהיה בעקבות הישיבה האחרונה.
אושרה קנצפולסקי: אני רוצה להעמיד דברים על דיוקם מבחינת שיתוף הפעולה.
אושרה קנצפולסקי: הסנגוריה הציבורית, למרות שהיא העלתה במסגרות שונות, במכתבים שונים, כולל במפגש שהתקיים עם חגי פלד, את התקלות שמאפיינות את ההליך הזה, שיתפה פעולה בכל שלבי ההליך עם הפרויקט.
אושרה קנצפולסקי: התקיים מפגש בין הסנגורית הארצית לחוקר שאחראי, ד"ר סנטו.
אושרה קנצפולסקי: הובטח שיתוף פעולה מלא.
אושרה קנצפולסקי: מאז המפגש שהיה לא הייתה שום פניה אלינו בנושא הזה.
אושרה קנצפולסקי: שיעור המשתתפים  בפרויקט הזה נמוך בין היתר מהסיבות שמפורטות בדוח.
אושרה קנצפולסקי: מעבר לעובדה ששיעור המשתתפים בפרויקט הזה מאוד נמוך ולכן הוא מעמיד בסימן שאלה את התועלת של הפרויקט הזה, צריך לקחת בחשבון שלפחות שליש מהמשתתפים, שממילא זה שיעור מאוד נמוך, אלה עצורים שמתבקשת לגביהם בקשה לשחרור.
אושרה קנצפולסקי: אלה עצורים שניתן היה למנוע את הבאתם לדיון ב-video conference  ולשחרר אותם בתחנת המשטרה בסמכות הקצין הממונה.
אושרה קנצפולסקי: בגלל שעד ינואר השנה לא היה הסדר שמאפשר לשחרר עצורים בתחנה כי לא הייתה מערכת של הפקדות, השימוש באפשרות הזאת היה מאוד מצומצם.
אושרה קנצפולסקי: בינואר נחתם הסדר בין הנהלת בתי המשפט והמשטרה, שמאפשר להפקיד ערבויות של עצורים שמשתחררים בתחנה בבית המשפט.
אושרה קנצפולסקי: אנחנו מאוד מקווים שהדבר הזה יביא לשחרורים רבים יותר בתחנה.
אושרה קנצפולסקי: זה במקום להביא את העצורים למתקני המעצר ולקיים בעניינם דיונים בבקשה לשחרור.
אושרה קנצפולסקי: מאוד יכול להיות שמהסיבה הזאת ירד עוד יותר השיעור.
אושרה קנצפולסקי: מבין אלה שעד היום משתחררים ב-video conference שליש לא היה צריך להביא לאיזה שהוא סוג של דיון בפני שופט, אפשר היה לשחרר.
מיכאל בן-ארי: זאת שאלה אחרת לחלוטין.
אושרה קנצפולסקי: אבל זה משליך באופן ישיר על שיעור המשתתפים בפרויקט.
אברהם מיכאלי: את מדברת כרגע על כך שזה משליך על כדאיות הפרויקט.
אושרה קנצפולסקי: באופן ישיר משליך על הפרויקט.
מיכאל בן-ארי: האם יש איזה שהם מדדים לגבי אלה שהלכו להיוועדות החזותית הזאת?
מיכאל בן-ארי: זה תלוי בהסכמה?
אברהם מיכאלי: בהסכמה של העציר היומי, לא אלה שיש להם הארכת מעצר ותום הליכים.
אברהם מיכאלי: מדובר על עצירים שאמורים לבוא לבית משפט ולהתייצב בפני שופט.
אברהם מיכאלי: בזמנו החלנו הוראת שעה מיוחדת רק לגבי עצירים מסוימים עם תנאים מסוימים.
אברהם מיכאלי: אנחנו מתחשבים בעמדה שלכם כסנגוריה ציבורית, כי אתם נתקלים ביום יום בתקלות שקורות.
אברהם מיכאלי: חשוב היה לנו לקבל את זה מכם.
אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים בוועדה לשאול את הדברים מהזווית שלכם.
אברהם מיכאלי: נכון שיש לנו פה דוח מאוד מפורט ומקצועי, אבל אנחנו לא יכולים לא לשמוע אתכם.
אברהם מיכאלי: כבר חצי שנה מחכים לכם שתעבירו את זה בכתב, אבל זה לא נעשה.
אברהם מיכאלי: אנחנו רוצים להתחשב בבקשה שלכם.
אברהם מיכאלי: מחר תציגו בדיון דברים שאין לנו היום אותם כשאנחנו נמצאים במעקב.
אושרה קנצפולסקי: אני מתנצלת שזה לא הובא בכתב בפני הוועדה.
אברהם מיכאלי: לא מדובר על היום, מדובר על תקופה של חצי שנה.
אושרה קנצפולסקי: הסיבה שלא הועלו הדברים על הכתב היא בגלל שהייתה אמונה שהדברים יתקדמו במישור של ההידברות שהחלה.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא יודעים את העמדה שלכם.
אברהם מיכאלי: אתם התלוננתם בפעם הקודמת על ליקויים ותקלות.
אברהם מיכאלי: יושב-ראש הוועדה ביקש מכם להעביר את הרשימה ולא העברתם.
אברהם מיכאלי: אנחנו כוועדה לא יודעים מה הבקשה שלכם.
אושרה קנצפולסקי: הליקויים פורטו במסמכים קודמים שהועברו לוועדה.
אושרה קנצפולסקי: אלה לא דברים חדשים.
אברהם מיכאלי: אם הדברים היו ברורים לא היינו מבקשים להעביר את זה.
אברהם מיכאלי: הדברים לא ברורים.
אושרה קנצפולסקי: אני יכולה לפרט את העניין כאן.
אברהם מיכאלי: הדברים האלה חשובים לנו בשביל לשקול את העמדה לגבי המשך הדיון בפרויקט הזה.
אברהם מיכאלי: הבנתי שמשרד המשפטים מתלבט.
אברהם מיכאלי: זה זכות, זה לגיטימי וזה בסדר שמתלבטים.
מיכאל בן-ארי: למה להתנגד אם העצור עצמו מעוניין או מוכן?
מיכאל בן-ארי: אתם חוששים שייווצר עליו לחץ?
מיכאל בן-ארי: הוא לא רוצה להגיע לבית משפט, הוא לא רוצה את כל הדרך הקשה של העברה ממקום למקום.
מיכאל בן-ארי: יש מצוקה לא קטנה.
מיכאל בן-ארי: אנחנו שומעים מאסירים שהם מפסידים ארוחות.
מיכאל בן-ארי: פה הוא ניגש ועושה את הדבר הזה.
מיכאל בן-ארי: זה מרצונו.
מיכאל בן-ארי: למה להתנגד אם זה תלוי בהסכמתו?
אושרה קנצפולסקי: הסנגוריה לא התנגדה ושיתפה פעולה עם הפרויקט מתחילת הדרך, אבל היא התנתה את השימוש בהסכמה של העצור כך שהיא תהיה הסכמה מושכלת לאחר שהעצור נפגש עם הסנגור והסביר לו את המשמעויות של האפשרות הזאת.
אושרה קנצפולסקי: כמובן שכשהעצור מעוניין בזה הסנגוריה משתתפת.
אושרה קנצפולסקי: הסנגוריה משתתפת ב-90% מההליכים שמתקיימים בהיוועדות חזותית.
אושרה קנצפולסקי: הסנגוריה לא התנגדה לפרויקט הזה, אלא התנתה אותו בהסכמה.