GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אושרה קנצפולסקי: . לא נעמיד תורן בלילה רק כדי שיהיה מי שיודיע לעצור על ההיוועדות החזותית.
אבישי גולן: אני מקבל לחלוטין את מה שאומרת נציגת הסנגוריה הציבורית.
אושרה קנצפולסקי: יהיה תורן בלילה אם אותו סנגור יהיה אפקטיבי עבור העצור לכלל זכויותיו, כולל ליידע אותו ולהבהיר לו את האפשרות להיות בהיוועדות חזותית.
אושרה קנצפולסקי: אי אפשר רק לצורך היוועדות חזותית לצפות שיהיה תורן בלילה.
אברהם מיכאלי: זה לא רק לגבי היוועדות חזותית, זה גם לייעץ לו לפני שחוקרים אותו.
אושרה קנצפולסקי: בשביל שהוא ייעץ לו לפני צריך ליידע אותו לפני.
אושרה קנצפולסקי: אלה דברים שקשורים.
יואב סנטו: במחוז תל אביב נעשתה בדיקה מאוד יסודית עם מספרים ועובדות.
יואב סנטו: הסנגוריה אמרה שהיא תשתף פעולה לגבי ההודעות הלא אפקטיביות.
יואב סנטו: מחוז תל אביב עשה את המאמץ והגיע לשיעורי דיווח מעל ל-85% של כל המעצרים.
יואב סנטו: כשבאו לסנגוריה הציבורית ושאלו אותם מתי הם עושים את חלקם התשובה הייתה שלילית.
יואב סנטו: למרות שמשטרת ישראל שיפרה את שיעור הדיווח הסנגוריה עדיין התנגדה.
דרורה נחמני-רוט: מה היה שיעור הדיווח?
יואב סנטו: 86%.
אבישי גולן: אל תשכחו שחלק מהעצורים הם עצורים שמיוצגים באופן פרטי.
אברהם מיכאלי: על הפרטיים אנחנו לא מדברים כרגע.
אבישי גולן: זה לא רציני לבוא ולהגיד שהם יכולים בלי שזה ייבדק כלכלית.
אבישי גולן: במחוז תל אביב יש הרבה מאוד תחנות משטרה.
אבישי גולן: נניח שבשעה 10 נעצר חשוד בצפון תל אביב, בשעה 10 וחצי נעצר עצור בדרום תל-אביב ובשעה 11 נעצר חשוד במרכז תל אביב.
אבישי גולן: הסנגור הזה יצטרך לרוץ בין 3 תחנות.
אבישי גולן: צריך לבדוק את הדברים האלה.
אושרה קנצפולסקי: אמרנו במפורש לראש מחלקת חקירות במטה הארצי, גברת ורדה שחם, שנהיה מוכנים להעמיד סנגור בלילה כשההודעות יהיו אפקטיביות.
אברהם מיכאלי: המחלוקת כאן אם אפקטיבי או לא אפקטיבי ואם משתפים פעולה או לא משתפים פעולה.
יפעת רווה: אנחנו מבקשים שתעבירו אלינו אם יש דוגמאות קונקרטיות להפרות כדי שנעביר את זה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
אפרת חקאק: נשים בצד את העצורים שנעצרים בלילה.
אפרת חקאק: אני לא מבינה מה העמדה של הסנגוריה לגבי העצורים האחרים.
אפרת חקאק: האם אתם מעודדים את השימוש בהיוועדות חזותית?
אפרת חקאק: כל מה ששמענו מד"ר סנטו הם היתרונות של השיטה.
אפרת חקאק: נניח שיש 50% שאפשר להשתמש לגביהם בהיוועדות חזותית.
אפרת חקאק: מה העמדה שלכם לגבי ה-50% האלה?
אושרה קנצפולסקי: את העצורים שמעוניינים בהיוועדות חזותית אנחנו.
אושרה קנצפולסקי: .
אברהם מיכאלי: מה המשמעות של מעוניין אם הוא לא יודע מה טוב בזה ומה לא טוב בזה?
אושרה קנצפולסקי: חלק מהתפקיד של הסנגור זה להסביר.
אברהם מיכאלי: העצורים טוענים שלא מסבירים להם.
אושרה קנצפולסקי: הסנגור מיידע את העצור על היתרונות והחסרונות.
אושרה קנצפולסקי: העצור צריך להחליט במה הוא מעוניין.
אושרה קנצפולסקי: הסנגור לא אומר לו לעשות או לא לעשות היוועדות חזותית.
אפרת חקאק: שמענו מד"ר סנטו שרוב העצורים לא שמעו על האופציה הזאת.
אפרת חקאק: למה?
דרורה נחמני-רוט: אנחנו הבנו שהייתה פנייה של הסנגוריה הציבורית לא לעשות שידול מבלי שהיא או הסנגור עצמו יהיו מעורבים בזה.
דרורה נחמני-רוט: שב"ס לא עושה תעמולה ולא מסביר לעצורים את זכותם.
דרורה נחמני-רוט: שללו משב"ס את האפשרות להסביר להם את זכותם.
דרורה נחמני-רוט: הסנגוריה היא היחידה שיכולה להסביר להם.
דרורה נחמני-רוט: זה מה שקורה בשטח.
דניאל אקוקה: אנחנו מסבירים לעצורים.
דניאל אקוקה: יש לנו אדם שחלק מתפקידו הוא להסביר לעצור שמגיע למקום.
דניאל אקוקה: אנחנו לא אומרים לו לעשות או לא לעשות, אלא מסבירים לו תהליך שהוא יכול לעשות בו שימוש.
דניאל אקוקה: אפילו בעמדת ההמתנה אנחנו אומרים לו מה המערכת הזאת נותנת.
דניאל אקוקה: אם הוא מחליט שכן, אז בסדר.
דניאל אקוקה: שירות בתי הסוהר הוא זה שמבצע את המשימה.
דניאל אקוקה: הקמנו את המתחם בבית מעצר אבו-כביר, מול בית המשפט בתל-אביב.
דניאל אקוקה: אנחנו לאורך כל הדרך עשינו ועושים כדי למנוע עד כמה שאפשר את התקלות, בוודאי ובוודאי את התקלות הטכניות.
אברהם מיכאלי: אתה מדבר על טכנולוגיה.
דניאל אקוקה: בטכנולוגיה אנחנו טובים יותר.
דניאל אקוקה: אמנם הייתה לנו תקלה לפני כחודש שהתגברנו עליה, אבל ככל שהפרויקט הזה יעבוד אנחנו יותר נכיר ונלמד אותו.
דניאל אקוקה: אני מניח שהתקלות יצטמצמו.
דניאל אקוקה: גם הדוח אמר את דברו בעניין הזה.
דניאל אקוקה: המיצוי של התהליך הזה הוא מיצוי מאוד נמוך, בערך 6%.
דניאל אקוקה: היום המצב הוא שהשב"ס מפעיל מערכת כפולה.
דניאל אקוקה: אם המערכת הזאת הייתה מחליפה את המערכת הקיימת, אז ודאי שהיה חיסכון משמעותי.
אברהם מיכאלי: אתה אומר שמכיוון שהכמות של עצורים שרוצים היוועדות חזותית לא גדולה אתה מוציא את אותה ניידת.
דניאל אקוקה: בתקופה האחרונה  עלו לדיון בהיוועדות חזותית 2,3,4,5, לא יותר.
דניאל אקוקה: יש עוד כמה עשרות, אם לא יותר, שצריכים את בית המשפט.
דניאל אקוקה: כוח הסוהרים וכוח הליווי מתקיים.
אברהם מיכאלי: אלה שלא הלכו לבית המשפט לא חסכו לך את הליווי ואת ההובלה.
דניאל אקוקה: לא רק שלא חסכו, אלא יש צוות סוהרים שצריך לעמוד שם.
אברהם מיכאלי: בהיוועדות החזותית.
אברהם מיכאלי: רציתי לראות איפה יש חיסכון.
אברהם מיכאלי: אתה אומר שלא רואים אצלכם חיסכון.
אברהם מיכאלי: אחת המטרות של זה הייתה גם חיסכון.
דניאל אקוקה: אם תהיה חובה על כל עצור להיות בהיוועדות חזותית, אז באופן טבעי זה ייתר את כל הלוגיסטיקה שקשורה.
אבישי גולן: צריך להיות ראלי, כל עצור זה לא יהיה אף פעם.
אברהם מיכאלי: האם שואלים את אותם עצורים שלא התייצבו באותו יום בפני שופט למה הוא הלך או לא הלך?
אברהם מיכאלי: אין איזה שכנוע פנימי מצד החברים אם כדאי או לא כדאי?
אברהם מיכאלי: לא מדברים על זה?
דניאל אקוקה: אני לא יכול לענות תשובה לעניין הזה.
דניאל אקוקה: אני משער לעצמי שהם מדברים ביניהם.
דניאל אקוקה: הוא בעצמו זה לא מספיק.
דניאל אקוקה: גם הסנגור צריך לתת את ההסכמה שלו.
דניאל אקוקה: יכול להיות שיש הרבה אינטרסים למה כן ולמה לא.
דניאל אקוקה: קשה מאוד לתת תשובה האם ביניהם הם סוגרים את ההסכמה.
דרורה נחמני-רוט: ההסברים שניתנים ניתנים רק באבו כביר ולא במקומות אחרים?
דרורה נחמני-רוט: בתחנות המשטרה זה נתון לסנגור להסביר.
אברהם מיכאלי: כל תחנות המשטרה באזור תל-אביב עוברות באבו –כביר?
אברהם מיכאלי: יש כאלה שלוקחים אותם ישירות מהמשטרה לבית המשפט.
אושרה קנצפולסקי: רוב העצורים מגיעים לאבו- כביר.
אפרת חקאק: מבחינה כלכלית לאיזה אחוז צריך להגיע כדי.
אפרת חקאק: .?
אברהם מיכאלי: אני זוכר שכשתכננו את המהלך אמרנו שיש חיסכון בהובלה, במלווים ויש נוחות כשהשב"ס מכין את העצור.
חיים סבן: זה התברר כשיקול שירד מהפרק.
חיים סבן: חודשים סמוכים לאחר התחלת הפרויקט זה יתברר כנתון שירד מהפרק.
חיים סבן: נציג שב"ס חשב לנכון שאם יש כלי נוסף לעצירים או עוד כלי חלופי להבאה לבית משפט יש להמשיך בזה.
חיים סבן: מה שעומד לנגד נציב שב"ס זה האפשרות לשמור על ההליך הזה כל עוד הוא רלוונטי, כל עוד הוא מקיים ומשרת את הזכויות של העצורים.
חיים סבן: אני מזכיר שהיה ניסיון להרחיב לעצורים עד תום הליכים, שזה פרק שנמנע מהחוקר בשלב הזה.
חיים סבן: לא רצו להרחיב את הנושא כל עוד לא היו אמצעים.
אברהם מיכאלי: זה לא נמצא כרגע בהסדר.
דרורה נחמני-רוט: זה גם לא נמצא בחוק.
יעל גויסקי אבס: אנחנו מתנגדים ל-video conference.
יעל גויסקי אבס: אנחנו לאורך כל הדרך דיברנו על הסכמה.
יעל גויסקי אבס: אמרנו שהמצב הוא מצב מאוד מורכב.
יעל גויסקי אבס: כאשר מדובר בהגבלת חירות לא תמיד הסכמה מדעת היא הסכמה נקייה.
יעל גויסקי אבס: היה לנו חששות מאז ומעולם.
יעל גויסקי אבס: נשארנו עם העמדה שאנחנו מתנגדים בכל צורה שהיא.
יואב סנטו: יש לא מעט מקרים שבהם יש דיון שני באותו תיק.
יואב סנטו: לאחר הדיון השופט אומר שבדיון הבא העצור יובא לבית המשפט.
יואב סנטו: חוזר העצור לבית המעצר ומבקש שהדיון הבא יהיה בוידיאו.
יואב סנטו: אי אפשר לקיים אותו בוידיאו, משום שהסנגוריה הציבורית טוענת שלא עלה הנושא הזה בבית המשפט כהתנגדות של העצור.
אברהם מיכאלי: האם אותו שופט שאמר שהוא רוצה שהוא יבוא בפניו לא התכוון לכך?
אברהם מיכאלי: זאת פרשנות לגיטימית.
יואב סנטו: הפרשנות הייתה שהוא יובא לבית המשפט.
אברהם מיכאלי: זאת החלטה להמשך מעקב.
לילה מרגלית: אנחנו התנגדנו למהלך הזה.
לילה מרגלית: אם שופטים דורשים שאדם יובא בפעם הבאה לבית המשפט מן הסתם הדרישה הזאת היא לא בכדי.
לילה מרגלית: השופט עצמו חושב ומרגיש שצריך להעריך את המצב.
לילה מרגלית: הוא רוצה לראות את האדם.
לילה מרגלית: למרות שחשוב להתחשב ברצונות ובתחושות של אנשים שבסופו של דבר עניינם נדון בבית משפט, השאלה עד כמה ההליך צודק או לא צודק היא לא בראש וראשונה שאלה של סקר שביעות רצון.
לילה מרגלית: זה לא סוג של שירות שנותנים שנבחן בראש וראשונה על ידי שביעות רצון, אלא בשאלה עד כמה ניתן להגיע לתוצאה צודקת ועד כמה המהלך עלול לפגום באפשרות הזאת.
לילה מרגלית: צוין במחקר העניין שהרבה מאוד פעמים שופטים יותר קשובים כשמדובר ב-video conference.
לילה מרגלית: יכול להיות שיש סוג של ניסיון דווקא בגלל שמדובר במהלך חדשני.
לילה מרגלית: זה דבר שמושך יותר תשומת לב בשלב הזה.
לילה מרגלית: צריך לקחת בחשבון שלא בהכרח המצב הזה יימשך אם זה יהפוך להיות עניין שגרתי.
לילה מרגלית: ברגע שזה הופך להיות עניין שגרתי יכול להיות שהשגרה תפעל באופן הפוך.
לילה מרגלית: אי אפשר לברוח מזה שבסופו של דבר יותר קל להעריך אדם שהוא  בבחינת תדמית על מסך מאשר לעשות את זה כאשר האדם עצמו עומד בפניך.
לילה מרגלית: חשוב מאוד לשמר את הדיון האמיתי שמתקיים באופן אמיתי בפני בית המשפט.
לילה מרגלית: יש משמעות ערכית לכך שהאדם מוצא מידי הרשות החוקרת ומידי שירות בתי הסוהר ומובא פיזית בפני שופט.
לילה מרגלית: כשלוקחים בחשבון את שביעות רצון העצור מעמידים אותו בפני דילמה שהיא  דילמה פסולה באופן בסיסי.
לילה מרגלית: זה או להיות מועבר לבית המשפט בתנאים מחפירים ללא אוכל, ללא שירותים, או להסתפק ב-video conference.
לילה מרגלית: הדילמה הזאת לא מתקבלת על הדעת.
לילה מרגלית: אם רוצים לדבר על הסכמה אמיתית ועל בחירה חופשית צריך קודם כל לדאוג לכך שהתנאים של העברה לבית המשפט יהיו תנאים טובים וסבירים.
אברהם מיכאלי: אלה טיעונים עקרוניים שנצטרך לדון בהם כאשר נבוא ונחליט אם להאריך את הפרויקט.
אברהם מיכאלי: היה חשוב לנו לקבל את הדיווח הזה.
אברהם מיכאלי: אי אפשר להיכנס לזווית הזאת דרך ד"ר סנטו שידווח לנו מה קורה בפגיעה המהותית של זכות העציר לבוא או לא לבוא לבית משפט.
אברהם מיכאלי: הוא לא יכול היה לבדוק את זה.
אברהם מיכאלי: לבוא כתוצאה מכך ולשנות את זכויות היסוד זאת שאלה אחרת שצריך לדון בה ולהתמודד איתה.
אברהם מיכאלי: אנחנו לא מכריעים בה היום.
לילה מרגלית: אני אומרת את זה מכיוון שזה הוצג קודם כאילו מצד אחד זכויות היסוד אינן נפגעות, מצד שני יש כל מיני אינטרסים כלכליים.
לילה מרגלית: זה לא המצב.
לילה מרגלית: יש כאן זכויות יסוד שעומדות על הפרק.
אברהם מיכאלי: כשנתנו לפרויקט הזה לרוץ ידענו חששות כאלה ואחרים.
אברהם מיכאלי: אמרנו שעם החששות ניתן לפרויקט הזה לעלות.
אברהם מיכאלי: אנחנו נמצאים כמעט שנתיים פלוס אחרי הפרויקט.
אברהם מיכאלי: קיימנו היום דיון חשוב לקראת הדיון הבא שייערך במארס.
אברהם מיכאלי: שמענו פה דברים חשובים מאוד לקראת הדיון הבא.
אברהם מיכאלי: הסנגוריה מהווה בשבילנו זרוע ארוכה וחשובה מאוד במובן של דיווח.
אברהם מיכאלי: הסנגוריה צריכה להיות מוכנה, לפחות במועד הקרוב עד שהדיון יעלה מחדש, עם דברים עקרוניים.
אברהם מיכאלי: את התקלות שדיברנו עליהן בעל פה תעבירו בכתב, כולל המחלוקת שנוצרה פה בנושא של מעצרים.
אברהם מיכאלי: שמענו את ד"ר סנטו.
אברהם מיכאלי: ניתן את ליבנו לממצאים כשיבוא היום ונדון בזה.
אברהם מיכאלי: השאלה אם יש צורך להשלים עוד משהו לקראת הדיון הבא.
אברהם מיכאלי: האם יש איזה שהוא שינוי דרסטי שיקרה בחודשים הקרובים?
יואב סנטו: הדוח הסופי הוגש.
אברהם מיכאלי: אתה רואה בזה תמונת מצב נכון לעכשיו.
אברהם מיכאלי: מדובר בפיילוט שהתחיל לפני כמעט 3 שנים.
אברהם מיכאלי: דיברנו על הרחבת הפיילוט בזמנו.
דרורה נחמני-רוט: כרגע זה לא ראלי.
אברהם מיכאלי: לא נראה לי שאתם ששים לעשות את זה במקום אחר, אלא אם כן מישהו יכול להגיד לי שאזור תל אביב לא הספיק כאזור גיאוגרפי בשביל הפיילוט הזה.
אברהם מיכאלי: לדעתי אזור תל- אביב היה גדול ורחב מספיק.
אברהם מיכאלי: אנחנו נגיע לשאלה הכוללנית, כולל כדאיות כלכלית, כולל הרחבה.
אברהם מיכאלי: אנחנו נדע אם תבקשו הארכה במועד הקרוב.
אברהם מיכאלי: אני מציע לא להביך אותנו ולהביא לנו יומיים לפני תום התקופה.
דרורה נחמני-רוט: זה פרויקט משותף.
אברהם מיכאלי: אני מציע שתכניסו בכל השיקולים שלכם גם את הדברים שהושמעו פה מכל הגורמים.
אברהם מיכאלי: בפעם הבא יהיה דיון עקרוני לגבי המשך או אי המשך הפרויקט הזה.
אברהם מיכאלי: אני לא מביע כרגע עמדה סופית.
אברהם מיכאלי: כשנבוא ונדון בזה אנחנו נכריע.
אברהם מיכאלי: תודה רבה, הישיבה סגורה.
דוד רותם: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה בנושא הצעת חוק חובת גילוי למי שנתמך על-ידי ישות מדינית זרה, התשע"א-2010.
דוד רותם: זו הצעת חוק של חבר הכנסת אלקין ואחרים.
דוד רותם: חבר הכנסת אלקין, יש לך מה לומר לנו?
זאב אלקין: רק משפט אחד, כי אני חושב שרוב הדברים העיקריים נאמרו כבר בדיון לקראת - - -
דוד רותם: אמרנו שאת כל הנושאים שאנשים העלו בדיון - - -
זאב אלקין: בדיוק לזה אני רוצה להתייחס.
זאב אלקין: אני רוצה להתייחס לשלוש נקודות, אחת הייתה מרכזית מאוד בדיון הקודם לקראת הקריאה הראשונה.
זאב אלקין: הועלתה כאן הצעה על-ידי חלק מחברי הכנסת להרחיב את החוק לנושא של חובת גילוי של כל התרומות, כולל תרומות מאנשים פרטיים ולא רק ממדינות זרות.
זאב אלקין: מאז שהועלתה ההצעה הזאת בדיון קיבלתי המון פניות מגורמים שונים: מאוניברסיטאות, מבתי-חולים, מעמותות רווחה למיניהן, עם התנגדות נחרצת להצעה הזאת בטענה פשוטה - לא מעט תורמים, במדינת ישראל ומחוצה לה, כתורמים פרטיים רוצים לתרום בעילום שם.
זאב אלקין: לטענתם, יש הבדל מאוד גדול בין תרומה של מדינה, שעל פניו היא ממילא מחויבת בגילוי איך היא מוציאה את הכספים, לבין תרומה של מתן בסתר, אפילו לפי המסורת היהודית.
זאב אלקין: יש גופים מאוד גדולים, שגם מהם קיבלתי שאלות ודאגות, כמו יד הנדיב שתמיד - - -
נחמן שי: יש עוד סיבה, אדוני.
נחמן שי: לא רוצים שיידעו לאן הם תרמו כי אחר כך זה גורר - - -
זאב אלקין: זה גורר פניות מאחרים, כן.
זאב אלקין: יש אלף ואחת סיבות שבגללן תורמים פרטיים לא חושפים את שמותיהם.
זאב אלקין: יש כאלה שעושים את זה בגלל הפן ההלכתי, יש כאלה שעושים את זה בגלל הפן של רצון להימנע מבקשות לתרומות נוספות, יש כאלה שעושים את זה בגלל צנעה וענווה – יש סיבות שונות.
דוד רותם: יש גם כאלה שתורמים גם לקדימה, גם לליכוד וגם לעצמאות, ואחר כך זה לא נעים.
זאב אלקין: זה דווקא שקוף.
זאב אלקין: שלא יהיה כאן ספק, התרומות לפריימריס שקופות.
זאב אלקין: חבריי חברי הכנסת, אני רק מציין את הפניות שקיבלתי מהארגונים הרבים.
זאב אלקין: דעתי, לפחות כאחד מהיוזמים – גם אתה יוזם, גם חבר הכנסת מיכאלי וגם חבר הכנסת שנלר – וכיוזם הראשון היא לא להרחיב את החוק לכיוון שהציעו שם כי נדמה לי שזה יגרום המון בעיות להמון גופים במגזר השלישי, ובוודאי זאת לא הייתה כוונתנו.
זאב אלקין: זאת נקודה אחת, וחובה לפתוח בזה כי הבטחנו לשקול את זה, לדון בזה ולבדוק את זה לקראת הקריאה השניה והשלישית.
זאב אלקין: הנקודה השניה, אדוני היושב ראש, היו פניות ממוקדות, לפי מה שהגיע אליי, מהאוניברסיטאות ומהמוסדות הלאומיים.
דוד רותם: ומהמכללות ובתי-החולים.
זאב אלקין: הם ביקשו להחריג אותם מהחוק הזה.
זאב אלקין: אין לי שום התנגדות לכך, אני לא יודע מה דעתם של היוזמים האחרים.
זאב אלקין: מבחינתי, אין שום בעיה להחריג את המוסדות האלה מן החוק מוצע.
חנא סוייד: אז מי הקבוצה הראשונה?
חנא סוייד: עכשיו נקבת בבתי-חולים, אוניברסיטאות ומכללות.
חנא סוייד: אז מי הפניות הראשונות שקיבלת?
זאב אלקין: המון עמותות רווחה.
זאב אלקין: רווחה, קליטת עלייה – כמעט כל נושא שעוסקים בו במגזר השלישי.
זאב אלקין: אין כמעט גוף שלא מקבל תרומות בסתר ואמר שהוא יינזק מאוד, כי יכול להיות שחלק מהתרומות האלה לא יגיעו, ובלי שום קשר לשום נושא פוליטי.
זאב אלקין: נקודה שלישית, שהיא אקטואלית מאוד ברוח הימים האחרונים.
זאב אלקין: החוק הזה, כידוע - ואני יודע שדעתך, אדוני היושב ראש, כאחד מהיוזמים, לא הייתה נוחה מהעניין הזה - עבר דרך מאוד-מאוד קשה בדרך שלו מהקריאה הטרומית לקריאה הראשונה.
זאב אלקין: אפשר לדבר אפילו במושגים של 90% ממה שרצינו לצאת אתו לדרך, שירד כתוצאה מן התיאום מול הממשלה.
דוד רותם: חבר הכנסת אלקין, תרשה לי לתקן אותך.
דוד רותם: רק לך יש הסכמות עם הממשלה.
זאב אלקין: אמרתי שהתנגדת לזה.
דוד רותם: לא, אני אומר שרק לך יש התחייבות לממשלה, לא לחבר הכנסת שנלר, לא לי ולא - - -
נחמן שי: דיאטה זה טוב.
ניצן הורוביץ: זה מונע מחלות לב.
ניצן הורוביץ: זה שומר על הגוף.
דב חנין: ברמת האתיקה של הכנסת, אדוני היושב ראש, הערתך איננה נכונה.
דב חנין: מה שמקובל אצלנו, אלא אם כן הדברים השתנו, כאשר היוזם הראשון של החוק מתחייב - הוא מתחייב בשם היוזמים.
דב חנין: לא מדובר פה בכמה הצעות חוק שאחת מהן הועברה בהסכמות והשניה הועברה ללא הסכמות.
דב חנין: מדובר בהצעת חוק אחת.
דב חנין: כאשר חבר הכנסת אלקין מתחייב הוא מתחייב בשם היוזמים.
דב חנין: אם ננהג אחרת, אדוני היושב ראש, אנחנו למעשה חיסלנו את כל מוסד ההסכמות בין חברי כנסת לבין המדינה.
שלמה מולה: ממתי לא מחסלים את הדמוקרטיה ואת ההסכמות בבית הזה?
שלמה מולה: בכנסת הזאת?
זאב אלקין: אני יכול לסיים?
דוד רותם: רבותיי, תנו לחבר הכנסת אלקין לסיים.
שלמה מולה: אנחנו רק מבהירים תוך כדי.
דוד רותם: לא צריך להבהיר תוך כדי.
דוד רותם: אתה רשום לרשות דיבור.
חנא סוייד: לא בא לך לענות להערה?
חנא סוייד: הערה חשובה, אתית.
דוד רותם: אענה על כל ההערות כשאמצא לנכון.
דוד רותם: אני רוצה לאפשר לכל חברי הכנסת לדבר לפני שאני מדבר.
זאב אלקין: רק ציינתי עובדה, אדוני היושב ראש.
זאב אלקין: קיבלת את ההסכמות אליהן הגעתי, רק הבעת מורת רוח מן הדיאטה הקשה שהחוק הזה עבר.
זאב אלקין: עמדתי בפני דילמה, אגיד אותה בגלוי בפני הכנסת.
זאב אלקין: מי שהופקד מטעם הממשלה לנהל מולי את המשא ומתן הזה ומי שדרש את רוב התיקונים הגדולים שהתרחשו בחוק הזה היה השר בוז'י הרצוג, מתוקף תפקידו כאחראי על המגזר השלישי מטעם הממשלה.
זאב אלקין: זאת הייתה גם ההחלטה של ועדת השרים.
זאב אלקין: היו גם הערות של משרד המשפטים, היינו בהתדיינות גם אתם, אבל עיקר התהליך ועיקר השינויים בחוק נעשו ביוזמתו של השר הרצוג.
זאב אלקין: אנחנו מודעים למציאות הפוליטית החדשה שבה אנחנו נמצאים, ולכן - - -
דב חנין: עבר זמנו בטל קורבנו?
זאב אלקין: ולכן, על פניו יכולתי לנהוג על-פי הכלל: עבר זמנו בטל קורבנו, ולקבל רק הערות כאלו או אחרות של משרד המשפטים ובזה להסתפק.
דב חנין: יש לסיעת עצמאות איזושהי עמדה?
זאב אלקין: אני לא יודע, היא לא מיוצגת כאן עדיין.
זאב אלקין: מיוצגת כאן סיעת העבודה.
זאב אלקין: חבריי חברי הכנסת, שוחחתי הבוקר עם השר הרצוג – הוא עדיין בתפקיד עד שעות אחר הצהריים - ואמרתי לו שאני מתכוון לכבד את ההסכמות אליהן הגעתי, למרות המציאות הפוליטית שנוצרה.
זאב אלקין: כמובן, בשני תנאים, ואמרתי את זה בגלוי: שלא יבואו דרישות נוספות מהממשלה מעבר לדברים שעשינו עד לקריאה הראשונה.
זאב אלקין: התנאי השני קשור לסיעתו – סיעתו אז וסיעתו היום – חלק מההסכמות שלי אתו היו שסיעת העבודה לא תתנגד לחוק במתכונת המוצעת.
זאב אלקין: אם התנאים האלה יקוימו אני מתכוון – ואני מבקש ממך לכבד את זה - להשאיר את הנוסח, עם השינויים הקטנים עליהם דיברתי, כפי שהיה בקריאה הראשונה ולא לחזור לעניין של הקריאה הטרומית, למרות שהשר הרצוג כבר לא מייצג את הממשלה בסוגיה הזאת.
זאב אלקין: עד כאן דבריי.
דוד רותם: חבר הכנסת כבל, בוא נעשה את זה נורא קצר: האם אדוני וסיעתו מחויבים להסכמות שהגיע אליהן השר הרצוג - דהיינו שאתם תתמכו בחוק?
זאב אלקין: אמרתי "לא יתנגדו".
איתן כבל: באופן עקרוני אני יכול לומר שכן.
איתן כבל: יחד עם זאת, באתי לכאן גם כדי לשמוע דברים נוספים.
איתן כבל: אני מבין שיש בעיות, כפי שהוצגו גם על-ידי חבר הכנסת אלקין וגם על-ידך בשיחה שקיימנו בינינו.
איתן כבל: ההסכמות בפעם הקודמת היו סוג של פשרה, שאף אחד לא משתגע עליה.
איתן כבל: נשמע את החברים כאן ונקבל את ההחלטה.
דוד רותם: כי אדוני מבין שיש חשיבות רבה למה שאדוני אומר.
דוד רותם: אם אתם תתנגדו להצעה הזאת, אז כמובן שכל המחויבויות מתבטלות.
דב חנין: לא, יש שתי רמות של תיאום, אדוני: יש תיאום פרלמנטרי ויש תיאום עם הממשלה.
לימור תוסיה- כהן: אדוני, אני יכולה להעיר הערה?
לימור תוסיה- כהן: כפי שחבר הכנסת אלקין ציין, עבדנו אתו על תיאום הנוסח שהובא בקריאה ראשונה.
לימור תוסיה- כהן: יחד עם זאת, רציתי לדייק את הדברים שאמר חבר הכנסת אלקין; נותרו שלוש נקודות שבמחלוקת כך שבנוסח שבקריאה ראשונה – בתיאום, כמובן, עם חבר הכנסת אלקין - הסכמנו להביא שלוש נקודות לדיון בפני הוועדה הנכבדה הזו.
לימור תוסיה- כהן: אנחנו כמובן תומכים בהצעה כפי שהובאה בקריאה ראשונה ולא מתכוונים לסגת מההסכמות שהגענו עם חבר הכנסת אלקין, אבל אנחנו כן רוצים לקיים פה את הדיון העקרוני בשלוש הסוגיות שנותרו פתוחות.
דוד רותם: מהן שלוש הסוגיות מבחינתכם?
לימור תוסיה- כהן: הסוגיה הראשונה הייתה האכסניה הנורמטיבית של ההסדר הזה.
לימור תוסיה- כהן: חבר הכנסת אלקין ביקש לעשות את זה במסגרת חוק עצמאי ואנחנו חשבנו שהאכסניה הנורמטיבית המתאימה יותר להסדר מהסוג הזה היא במסגרת חוק העמותות, עם תיקונים עקיפים לחוק החברות.
לימור תוסיה- כהן: זו שאלה שהיא פחות במהות ויותר טכניקה חקיקתית.
לימור תוסיה- כהן: נושא שני שהסכמנו, אנחנו וחבר הכנסת אלקין, להביא לדיון בפני הוועדה הוא נושא גובה התרומות שיצריכו דיווח.
לימור תוסיה- כהן: ביקשנו להטיל מגבלה על גובה תרומה, שהיא זו שתקים את חובת הדיווח הרבעוני.
לימור תוסיה- כהן: נושא שלישי היה הצעה של חבר הכנסת אלקין לחייב ציון מיוחד במסגרת מסע פרסום, שניתן עבורו מימון מיוחד.
לימור תוסיה- כהן: היו לנו השגות על העניין הזה.
איתן כבל: אני יכול לחזור לאדוני?
איתן כבל: לגופו של עניין, ההסכמות מבחינתנו אינן בטלות.
איתן כבל: יש כאן את הנקודות שהעלתה לימור תוסייה-כהן, ומעבר לכך יש נקודות, שאני רוצה שיהיה לי יותר חידוד מהחברים הנוספים.
איתן כבל: ברמת העיקרון, אנחנו לא חוזרים בנו מההצעה המתוקנת.
זאב אלקין: מה שעבר בקריאה הראשונה.
איתן כבל: מה שעבר בקריאה הראשונה.
דוד רותם: חבר הכנסת שנלר, אתה אחד היוזמים.
עתניאל שנלר: אני רוצה לומר שמעבר לזה שיודעים לכולם שהתיקונים נתנו לי את היכולת לתמוך בהצעת החוק, שאני חלק מהיוזמים שלה, אני חושב שהתיקונים הם ראויים מאוד, ההבנות ראויות מאוד.
עתניאל שנלר: אני רוצה לסייג גם את זה בעוד נקודה אחת שמטרידה אותי מאוד.
עתניאל שנלר: לעתים ישנן סיבות מיוחדות גם לתרומות של מדינות, שהפרסום שלהן יכול לפגוע באינטרס הלאומי או אינטרס אחר מוצדק.
עתניאל שנלר: חסר לי – אלא אם כן לא הבינותי עד תום את החוק – מנגנון בתוך רשם העמותות אשר יוכל לתת חיסיון על דבר שדווח לו, שאם לא כן הכול גלוי.
עתניאל שנלר: נדמה לי שחיסיון בתוך רשם העמותות, אחרי שהממסד יודע את הכול, על מנת למנוע תרומות של מדינות למבצעים שמדינת ישראל עושה או סיבות מאוד ייחודיות של מדינה שאין לה יחסים דיפלומטיים עם ישראל ורוצה לסייע ויש עניין שהיא תסייע או דברים אחרים.
עתניאל שנלר: לכן, הייתי מבקש שנכניס מערכת ממיינת - מה יפורסם ומה יקבל חיסיון.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב ראש, לגבי הבקשה של האוניברסיטאות – מצד אחד, אני נוטה - - -
דוד רותם: עוד לא הגענו לבקשה של האוניברסיטאות.
אברהם מיכאלי: אם כך, אתייחס לזה בהמשך.
דב חנין: קיימנו בוועדה הזו דיון חשוב בישיבה הקודמת על השאלה של הצרכים האמיתיים לעומת הצרכים הפוליטיים, אולי, שעומדים מאחורי הצעת החוק הזו.
דב חנין: אם המטרה של הצעת החוק הזו היא לנהל עוד הליך פוליטי שבו יעמידו בפינה ארגונים פוליטיים מסוימים או עמותות פוליטיות מסוימות או עמותות שיש להן השקפה מסוימת או דרך עבודה מסוימת - הנושא הזה הוא נושא שנמצא במחלוקת מאוד קשה בכנסת.
דב חנין: אני מבין שחבריו של אדוני אפילו הציעו לחקור את הנושא בוועדת חקירה פרלמנטרית, ואולי ראוי שתסיימו את החקירות שלכם בכדי שתדעו בדיוק מה אתם רוצים לעשות.
דב חנין: אמרתי את הדברים גם בישיבה הקודמת, לא אחזור עליהם כאן.
דב חנין: אני מתנגד לכל המהלך הזה של לחפש ולסמן ארגונים בגלל נטיותיהם הפוליטיות ולשים אותם כמטרה לאיזשהו מסע צלב או מסע רדיפה כזה או אחר.
דב חנין: אם השאלה שעליה אנחנו מדברים היא שאלה של שקיפות – אמרתי בישיבה הקודמת ואני אומר גם עכשיו: אני לגמרי בעד שקיפות.
דב חנין: אני לגמרי בעד שקיפות כשמדובר בעמותות, אני חושב שישנם מנגנונים של שקיפות בנושא העמותות.
דב חנין: דווקא בנושא של תרומות של ישויות מדינתיות זרות, השקיפות הזאת קיימת.
דב חנין: היא קיימת היום בחוק.
דב חנין: אני חושב שמבחינה זו החוק המוצע איננו עושה שינוי במצב שהוא ממילא מוסדר בחוק.
דב חנין: צריך לדווח על תרומות של ישויות מדיניות זרות, החובה הזאת קיימת כבר היום בחוק ולכן אין שום צורך ואין שום טעם לתקן את החוק מהבחינה הזאת.
דב חנין: יש בהחלט דברים שאינם מוסדרים, יש דברים שצריך בהם יותר שקיפות.
דב חנין: בימים אלה אנחנו מסיימים תקופה בה התנהל קמפיין ציבורי חסר תקדים, למשל, נגד פרופסור ששינסקי והוועדה שהוא עמד בראשה.
דב חנין: הקמפיין הזה עלה מיליונים רבים של שקלים, מודעות של עמודים רבים פורסמו בעיתונות.
דב חנין: עד עצם היום הזה אף אחד מאתנו לא יודע מי עמד מאחורי הקמפיין הזה ומי מימן אותו.
נחמן שי: המשקיעים הקטנים.
דב חנין: זה נקרא משקיעים קטנים, אבל לפי כמויות הכסף זה משקיעים מאוד גדולים, כי יש להם הרבה מאוד כסף.
דב חנין: כאן יש בעיה אמיתית של חוסר שקיפות, ואת המטבע צריך לחפש לא מתחת לפנס אלא במקום שבו הוא נמצא.
דב חנין: כאן יש בעיה אמיתית של חוסר שקיפות.
דב חנין: אגב, קו האבחנה הנכון מבחינתנו, מבחינת מדיניות משפטית נכונה, לא צריך לעבור דווקא במקום של התורם הזר לעומת התורם הישראלי.
דב חנין: כי, לכאורה, דווקא תרומה של בעל אינטרס ישראלי – אני לא טוען שזה המצב, אבל נניח שמר תשובה עמד מאחורי הקמפיין הזה - כדאי שהציבור יידע שבעל אינטרס בישראל, בעל אינטרס ישראלי, מימן קמפיין מסוים, עם מטרות מסוימות ועם אמירות מסוימות.
דב חנין: זאת אומרת, ברמה העקרונית, המושגית, קו האבחנה הנכון איננו עומד בין תורם זר לבין תורם ישראלי.
דב חנין: קו האבחנה הנכון צריך לעמוד בין המטרה שלשמה יועדה התרומה.
דב חנין: גם פה אני מוכן להסכים אתך, חבר הכנסת רותם, שקו האבחנה הנכון, ברמה המושגית, צריך להיות קו אבחנה שתוחם את הקמפיינים והפעילויות שיש בהם ניסיון להשפיע על עמדתו של הציבור.
דב חנין: אני בעד זה.
דב חנין: אבל אני אומר שכל קמפיין, כל מערכה וכל תרומה שמטרתה לחזק השפעה על הציבור לכיוון מסוים צריכה בגילוי, בין אם היא באה ממדינה זרה, בין אם היא באה מתורם זר ובין אם היא באה מתורמים ישראלים.
דב חנין: למה לא?
דב חנין: על אחת כמה וכמה, כי דווקא התורם הישראלי הוא זה, שככל הנראה, יש לו אינטרסים יותר קרובים לנושאים שקשורים לתרומה שלו.
דב חנין: אנחנו צריכים לפחות לדעת מי הוא, מה הוא ומה הקשר שלו לנושא.
דב חנין: לכן, אדוני היושב ראש, אני תומך בדבריך – זו פעם אחרונה שאני תומך בדבריך בדיון הזה, אני מניח - מהדיון הקודם.
דב חנין: אמרת, ואני מצטט: אני יכול להבטיח לכם שהחוק הזה לא יבוא לקריאה השניה והשלישית, אלא אם כן הוא יחול על כל תרומה.
דב חנין: אני ער לכך שהדברים האלה צריכים חזרה לתיאום עם הממשלה, ואני בעד – אם זו המגמה.
זאב אלקין: ושאר היוזמים.
דב חנין: ושאר היוזמים, בהחלט.
דב חנין: אני בעד שהתיאום הזה יתבצע.
דב חנין: אני חושב שאם יהיה כזה, שאומר: כל תרומה, מגורם ישראלי או גורם זר, שמטרתה להשפיע על דעת הקהל בקמפיין ציבורי תצטרך להתפרסם.
דוד רותם: אני אמרתי את זה על גורם זר.
דב חנין: אני מצטט את דבריך.
דוד רותם: אמרתי: גם תרומות פרטיות מגורמים זרים יהיה צריך לדווח.
דב חנין: אני מצטט את הדברים שכתובים בפרוטוקול.
דב חנין: בפרוטוקול זה לא כתוב.
דב חנין: יכול להיות שאדוני התכוון לזה.
דב חנין: כמו שנתתי דוגמה מהמערכה  נגד פרופסור ששינסקי וועדת ששינסקי, לפעמים דווקא התרומה של הגורם הישראלי – אם זה אכן גורם ישראלי או גורם שמעורב בזירה הישראלית – לפעמים דווקא היא הבעייתית וזו שאנחנו צריכים לסמן.