GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת ליברמן: אבל הממונה לא אמור להתערב בשיקול דעת ולא אמור להנחות.
ורדית דמרי מדר: אם הוא לא נותן הנחיות, לא יפורסמו.
ענת ליברמן: הוא אמור להפיץ פסקי דין תקדימיים, להראות פסיקה משווה בעניין הזה, לעדכן אותם.
ורדית דמרי מדר: ככל שזאת תהיה עבודתו, אין התנגדות.
ורדית דמרי מדר: אני מדברת על הנחיות והוראות שיפורסמו.
ורדית דמרי מדר: אם הוא לא הוציא כאלה, אז לא יפורסם כלום, אבל אם הוציא, שיפורסמו.
דוד רותם: הוראות נוהל ממילא מתפרסמות, לא?
דוד מדיוני: הכל מפורסם.
דוד רותם: מתפרסמות באתר.
דוד מדיוני: אני רק לא חושב שזה צריך להיות רשום כאן.
דוד מדיוני: נותנים לי ממש תחושה לא נעימה כאן, בכל הכבוד.
דוד מדיוני: גם היום יש הרבה קשר שבכלל אין לי בעיה אתו בין העמותות לבין הרשמים.
דוד מדיוני: כמו שבוודאי ראית יש הלימה מלאה בין ההערות שהגישו אלה ואלה וזה בסדר גמור.
שחר קטוביץ: צר לי שהזוכים לא הגישו הערות.
דוד מדיוני: אני בטוח שגם אם מחר הממונה על הרשמים יוציא איזושהי הנחיה שלא נראית, בטוח היא תגיע אליכם.
ורדית דמרי מדר: קודם כל, אין יותר רחוק מהאמת.
ורדית דמרי מדר: אני מתנגדת בתוקף לרמיזות שנאמרו כאן.
ורדית דמרי מדר: אין דבר יותר רחוק מהאמת.
דוד רותם: רבותיי, לא נאמרו כאן רמיזות.
ורדית דמרי מדר: נכון, נאמרו דברים מאוד ברורים שהם רחוקים מהאמת.
דוד רותם: נאמרו דברים מאוד ברורים והם לא רחוקים מן האמת.
ורדית דמרי מדר: סליחה, שיש הלימה בין העמדה שלנו לעמדת הרשמים?
דוד רותם: הוא לא אמר שהיה קשר.
דוד רותם: יש הלימה.
ורדית דמרי מדר: יש הלימה כי אנחנו מודאגים.
דוד רותם: אין בזה שום בעיה וזה לא דבר פסול שיש הלימה.
ורדית דמרי מדר: זה לא נעשה כי קיבלנו מידע מהרשמים ואני לא רוצה להיות תלויה באף גורם מתוך המערכת כדי שיעביר לי מידע על הנחיות שהתקבלו, כמו שאני לא רוצה להיות תלויה באתר לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: את זה הבנתי.
דוד רותם: את רוצה שיעבירו את זה אליך ישירות?
ורדית דמרי מדר: לא. שיפורסם באתר.
דוד רותם: נדמה לי שיש כבר היום פסיקה שאומרת שהנחיות מינהליות והנחיות מקצועיות חייבים לפרסם אותן.
קריאה: זה לא מתבצע.
דוד רותם: אם זה לא מתבצע, זה סיפור בפני עצמו, אבל גם אם אני אכתוב בחוק, זה לא יתבצע.
איתמר סיון: אז יותר קל לאכוף את זה כי אחרת אנחנו נאלצים בשם הפונים שלנו להגיש עתירה לפי חוק חופש המידע לבית המשפט לעניינים מינהליים ואז זה כבר סיפור יותר משמעותי, בטח לפונים של הל"ב.
ורדית דמרי מדר: הם בכלל לא ידעו.
ורדית דמרי מדר: אנחנו בכלל לא נדע.
ורדית דמרי מדר: זאת בדיוק הבעיה.
ורדית דמרי מדר: היום אם יש הנחיה שאומרת שכאשר סוגרים תיק מחוסר מעש, יש להודיע 120 ימים מראש, האם אני צריכה למצוא את זה באתר לשכת עורכי הדין או באתר של רשות האכיפה והגבייה?
איתמר סיון: אנחנו בסך הכל רוצים למנוע חסם שהוא לחלוטין מיותר.
איתמר סיון: אם יש פסיקה כזאת ואין שום סיבה לפרסם את זה, אין שום סיבה למנוע את זה.
איתמר סיון: גם המשאבים שנדרשים לזה הם לא משמעותיים.
איתמר סיון: את הקובץ הזה אפשר להעלות לאתר.
איתמר סיון: בעינינו זה מאוד פשוט.
ליאת הר ציון: אפשר לדעת מה העמדה לגבי זה שהממונה יהיה מקרב רשמי ההוצאה לפועל?
דוד רותם: אני לא מבין למה אני אתן הבטחת הכנסה.
דוד רותם: אני בעד מכרזים פתוחים.
דוד רותם: יש מכרז.
דוד רותם: אני גם לא רוצה שיהיה מצב שבעצם אנחנו עוקפים את מטרתו של החוק.
דוד רותם: הייתה תקופה שבה כדי להתמנות לשופט של בית המשפט העליון, הייתה חובה להיות קודם במינוי בפועל.
דוד רותם: זאת לא הייתה הוראת חוק, אבל זה היה הנוהג.
דוד רותם: אז מה שקרה  זה שבעצם לא היה צריך את הוועדה לבחירת שופטים כי היו שני מקומות והיו שניים שהיו במינוי בפועל, אז בוחרים אותם ולכן לא צריך ועדה.
דוד רותם: אותו הדבר כך.
דוד רותם: בוא נאמר שפרש שופט של בית המשפט העליון בגיל 60 והחליט שהוא רוצה להיות ממונה על רשמי ההוצאה לפועל.
דוד רותם: הוא יכול להגיש או שיש עדיפות לרשם הוצאה לפועל?
שחר קטוביץ: לצערי הרב, בגלל התיקון שעדיין לא עבר בחוק לשכת עורכי הדין, מינוי כרשם לא ממשיך את רצף הזמן לעניין חוק לשכת עורכי הדין ומטבע הדברים גם בחוק בתי המשפט.
שחר קטוביץ: זאת תקלה בחוק.
שחר קטוביץ: אנחנו חברים ולא חברים.
שחר קטוביץ: כלומר, אנחנו צריכים להגביל את החברות ובעצם אנחנו רוצים לשכת עורכי הדין אלא אם כן אתה ממשיך לשלם באופן פרטי.
שחר קטוביץ: יש הצעת חוק אבל לצערי היא עדיין לא עברה.
דוד רותם: היא תעבור בימים הקרובים.
שחר קטוביץ: אתם מתקנים שם גם את רשמי ההוצאה לפועל?
שחר קטוביץ: את זה אני לא יודע.
דוד רותם: אם צריך.
שחר קטוביץ: מצוין.
לאה רקובר: האמת שזה לא נוגע לנו אלא זה יותר נוגע להוצאה לפועל.
לאה רקובר: אם הרעיון הוא שהם רשמים מינהליים, אז הם חברים בלשכה.
לאה רקובר: כך אני מבינה.
שחר קטוביץ: תפקיד מעין שיפוטי.
דוד רותם: נדון בזה  בחוק.
בישארה אלי פראן: הערה כללית לגבי סיפא של פסקה (א).
בישארה אלי פראן: כתוב: לעניין סעיף זה יהיה אחראי על בירור תלונות חברי הוועדה, במקום הממונה.
בישארה אלי פראן: אם אנחנו מסתכלים על דרך מינוי האחראי, שהוא מתמנה על ידי שר המשפטים, זה מינוי של שר המשפטים, ואז מסתכלים על הרכב הוועדה, כביכול זה מביא לאי איזון בתוך הוועדה של המינוי של הממונה.
דוד רותם: למה זה מביא לאי איזון?
בישארה אלי פראן: אלה כביכול שני מינויים של שר משפטים.
דוד רותם: כל המינויים הם של שר המשפטים.
בישארה אלי פראן: הוא לא מתמנה כדרך כל יתר החברים.
קריאה: אבל הוא שופט.
בישארה אלי פראן: נכון, הוא בלתי תלוי, אבל כביכול אני אומר.
בישארה אלי פראן: אני לא אומר שזה בהכרח.
בישארה אלי פראן: אמרתי את הדברים כהערת אגב.
בישארה אלי פראן: זה גם מקשר אותנו להערה הראשונה שלנו לגבי נציב שירות המדינה וזה נותן מעין איזון.
בישארה אלי פראן: זאת הערה כללית בנקודה הזאת.
חיים זקס: בקשר לסעיף 3ג(ב), בסיפא הוספתם שאין בהוראות סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות סעיף.
חיים זקס: אני חושב שאנחנו שוב חוזרים לעניין של אי תלות הרשמים.
חיים זקס: יש כבר סעיף שקובע שאין על הרשם להוצאה לפועל מרות זולת מרותו של הדין.
חיים זקס: שוב אנחנו חוזרים לאותה נקודה שכבר אמרו שאין לו מרות אלא מרותו של הדין, וזה נכון גם ביחס לכל הגורמים ונכון גם ביחס לממונה על הרשמים.
חיים זקס: חוץ מזה, יש כאן איזשהו חוסר בהירות שאנחנו אומרים שהוא לא יתערב בשיקול דעתו השיפוטי והמקצועי של רשם ההוצאה לפועל.
חיים זקס: מבחינה ניסוחית, אני לא מבין בדיוק מה זה שיקול דעתו השיפוטי והמקצועי.
חיים זקס: זאת אומרת, המקצועי, באיזה מובן?
חיים זקס: שיקול דעתו השיפוטי הוא שיקול דעת מקצועי?
חיים זקס: מבחינה ניסוחית, אני לא בטוח.
דוד רותם: הכוונה היא מאוד פשוטה.
דוד רותם: הממונה לא ייתן להם הוראות מה להחליט בתיק.
ענת ליברמן: או כדי לאפשר התערבות בהפעלת סמכויותיו לפי החוק.
ענת ליברמן: משהו כזה.
חיים זקס: בלי לאפשר התערבות של רשם ההוצאה לפועל.
חיים זקס: בלי שיקול דעתו השיפוטי והמקצועי.
ענת ליברמן: פשוט את כל האמצע למחוק.
תמי סלע: בנוגע להליך שבפניו.
תמי סלע: היו"ר דוד רותם:     	יש עוד הערות על הסעיף הזה?
תמי סלע: תודה רבה.
תמי סלע: 3ג	אחראי על בירור תלונות	     (א)	שר המשפטים ימנה שופט לרבות שופט שיצא לקצבה או שפרש או מי שכשיר לכהן כשופט, לאחראי על בירור תלונות נגד רשמי הוצאה לפועל (בחוק זה – אחראי על בירור תלונות).
תמי סלע: (ב)	על אף האמור בסעיף 32 לחוק שירות המדינה (קובלנה) על רשם בעניין כאמור בסעיף קטן (א) תוגש לתובע לפי הוראות סעיף 32 לחוק האמור, בידי האחראי על בירור תלונות, בלבד, בין מיוזמתו ובין על פי תלונה שהוגשה לו.
איתמר סיון: יש הצעה לפרסם בכל לשכת הוצאה לפועל את הכתובת של אותו ממונה.
דוד רותם: תפנה למדיוני.
דוד רותם: זה לא סעיף שכותבים אותו בחוק.
דוד רותם: יש הערות לסעיף הזה?
בישארה אלי פראן: אב בית הדין ביקש ממני לעניין הבהרה מבחינת נוסח, לשאר העבירות המשמעתיות, זה מתנהל על ידי אגף המשמעת.
בישארה אלי פראן: אם זה  רק מבחינה ניסוחית, האם צריך להוסיף את זה או לא, או שזה מתפרש מכללה.
תמי סלע: זאת הדרך הרגילה של חוק שירות המדינה (משמעת).
תמי סלע: אם לא כותבים משהו אחר, חלות ההוראות הרגילות.
בישארה אלי פראן: מבחינה ניסוחית זה לא מכסה.
בישארה אלי פראן: זאת ההערה שלו.
ענת ליברמן: זה ברור כי בסעיף קטן (א) כתוב מה הם אותם עניינים שהם בסמכות האחראי, ואז ב-(ב) כתוב שרק לעניין אותם דברים שמנויים בסעיף קטן (א), הדרך היא שונה, אבל לגבי כל היתר, שהם לא בסעיף קטן (א), ברור שחלים הכללים  הרגילים.
תמי סלע: התיקון בסעיף 80 שעניינו הדרך להשיג על החלטות הרשם.
תמי סלע: בעצם החלפת סעיף קטן (ב).
תמי סלע: מבחינה מהותית הוא עושה הבחנה בין החלטות של הרשם שהן החלטות בערר שהוגש על פעולה של גורם שהוא מנהל מערכת ההוצאה לפועל או עובד אחר של המערכת, שלגביהם הערעור הוא ברשות, לבין כל ההחלטות האחרות שלגביהן הערעור הוא בזכות.
דוד רותם: אני לא רוצה לדון בסעיף הזה כרגע.
דוד רותם: אני רוצה לקפוץ על הסעיף הזה.
תמי סלע: מה שנותר לנו למעשה, אלה הם התיקונים העקיפים.
תמי סלע: תיקון עקיף לסעיף 91 לחוק בתי המשפט.
לאה רקובר: יש לנו הערות לגבי הוראות המעבר.
דוד רותם: עוד לא הגענו לשם.
תמי סלע: קודם התיקונים העקיפים.
תמי סלע: תיקון עקיף לסעיף 91.
תמי סלע: התיקון לסעיף 91 פשוט מוחק את סמכות רשם לפעול בעניין הליכי הוצאה לפועל כיוון שהסעיף הזה יחול רק על רשמי בתי משפט.
תמי סלע: בעמוד הבא יש תיקונים עקיפים נוספים, האחד לחוק שירות המדינה (משמעת), בסעיף 63(ב), שם מוצע סעיף חדש, תחולה על רשם הוצאה לפועל.
תמי סלע: חוק זה יחול לגבי עבירות משמעת שעשה עובד מדינה שהוא רשם הוצאה לפועל בכפוף להוראת סעיף 3ג.
דוד רותם: למה בסעיף (א) כתוב שיחולו גם הוראות החוק העיקרי והוראות חוק בתי המשפט?
תמי סלע: אתה בהוראת מעבר, אבל אני מסתכלת קודם על התיקונים העקיפים.
תמי סלע: השינויים הם על אף האמור בסעיף 6 לחוק – שזה הסעיף של הרכבים בבית הדין למשמעת – המוטב שידון בעבירת משמעת שעבר רשם הוצאה לפועל יכלול את אב בית הדין ושני ממלאי מקומו.
תמי סלע: נבצר מאחד מממלאי מקום אב בית הדין להיות חבר במוטב במקרה מסוים, ימנה אב בית הדין במקומו חבר אחר מרשימת המשפטנים שמתקיימים בו התנאים שבסעיף 4 לחוק, שזה אומר הכשירות של אב בית הדין.
תמי סלע: השינוי השני המוצע הוא: על אף האמור בסעיף 32 לחוק – שמונה את מי שרשאי להגיש קובלנה – הגשת קובלנה על עבירת משמעת שעבר רשם הוצאה לפועל רשאים להגיש שר, נציב השירות, היועץ המשפטי לממשלה וכן מנהל מערכת ההוצאה לפועל ואחראי על בירור תלונות על רשמים כמשמעותם בחוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: כלומר, מי שיוצא מהרשימה זה  הסמנכ"ל ומנהל יחידת סמך שהם דרגות נמוכות יותר שחלות לגבי כל עובד מדינה רגיל ומוצע כאן שלגבי רשם הוצאה לפועל הסמכות הזו לא תינתן לדרגות האלה.
שחר קטוביץ: סליחה על השאלה.
שחר קטוביץ: היועץ המשפטי לממשלה, לא הצלחתי להבין מה הקואורלציה בין זה לבין הממונה על התלונות.
שחר קטוביץ: כלומר, אני חושב שאני מבין למה מכוונים כאן, אבל זה לא  מסתדר כל כך בלשון.
שחר קטוביץ: היועץ המשפטי לממשלה, באופן אישי הוא אף פעם לא התייצב אצלי, אבל הוא מתייצב אצלי, לפחות בכוח, בדיונים.
דוד רותם: אז הוא מגיש נגדך את התלונה כי הוא רואה איך אתה מתנהל.
שחר קטוביץ: האמת שהוא צודק.
ענת ליברמן: לא יכולה  להיות חפיפה כזו מכיוון שהיועץ המשפטי נכנס רק במקרים בהם זה לא האחראי על התלונות.
ענת ליברמן: כלומר, בכל הדברים שקשורים להפעלת הסמכויות שלך לפי החוק, בהם רק האחראי יכול לגשת ולבקש הגשת קובלנה.
ענת ליברמן: זה  מה שקבענו בחוק אבל לגבי כל הדברים האחרים בהם זה לא קשור להפעלת הסמכות שלך אלא בהם אתה עובד מדינה רגיל, אז בעצם חל סעיף 32 ותמי גם ניסתה להעלות את המעמד שלכם והיא אמרה שאם בדרך כלל גם סמנכ"ל יכול או מנהל יחידת סמך יכול לבקש הגשת קובלנה, אז במקרה הזה  אנחנו מורידים אותם ומוסיפים את האחראי גם במקרים האלה.
ענת ליברמן: כך שלא יכול היות מצב שבו מישהו שהתדיין בפניו, כלומר, שהוא הפעיל את הסמכויות שלו, ואחר כך הולך ויוזם את הגשת הקובלנה.
שחר קטוביץ: אם זה היועץ המשפטי לממשלה, זה אפשר.
דוד רותם: יש תיק נגד המדינה, מופיע נציג היועץ המשפטי לממשלה, ואז פתאום מתברר שההתנהלות של הרשם הייתה כזאת שהוא קבע את כל הדיונים בשעה 8 בבוקר.
ענת ליברמן: הוא צריך להגיש את זה לאחראי על התלונות.
דוד רותם: לא. רגע.
דוד רותם: הוא קבע את הדיונים ל-8 וחצי בבוקר, ובכל אותם ימים שהיה התיק הזה קבוע, הוא הגיע ב-11.
דוד רותם: מי יכול להגיש את התלונה?
דוד רותם: זאת לא תלונה של התנהלות.
שחר קטוביץ: מה רע בנציב השירות?
שחר קטוביץ: בשר?
דוד רותם: גם הם.
דוד רותם: היועץ המשפטי תמיד נמצא בפנים.
תמי סלע: תיקון אחר הוא התיקון לחוק לשכת עורכי הדין, בסעיף 53א לעניין הייצוג בפני רשם על ידי עורך דין שהוא חבר בוועדת המינויים.
תמי סלע: העניין השני בחוק לשכת עורכי הדין שכרגע לא נמצא כאן, זה באמת ההוראה שקובעת שלא יחולו הוראות לעניין שיפוט משמעתי של לשכת עורכי הדין כי למעשה הצעת חוק אחרת שהדיון בה מתקיים השבוע קובעת מנגנון אחר.
תמי סלע: היא פשוט מפסיקה את החברות לגבי אותם גורמים שהיום אין שיפוט משמעתי לגביהם, שאלה רשמי בתי משפט, ולגבי שופטים – כאן אולי יש איזשהו דיון שצריך לקיים – מה המהלך הנכון, כי יש אפשרות לבוא ולומר שרק השיפוט המשמעתי של לשכת עורכי הדין לא יחול אבל הם ימשיכו להיות חברים בלשכת עורכי הדין.
דוד רותם: למה שהם ישלמו 3,000 שקלים לשנה או 1,500 שקלים לשנה?
דוד רותם: זה דבר מיותר.
תמי סלע: גם אני לא ראיתי את הרלוונטיות לגבי ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: המדינה משלמת עבורם.
שחר קטוביץ: המדינה לא מממנת.
דוד רותם: למה שהמדינה תממן?
דוד רותם: אני לא מבין למה עובדי מדינה צריכים להיות חברים בלשכת עורכי הדין.
ענת ליברמן: עובדי מדינה בכלל.
דוד רותם: אני חושב שבכלל.
תמי סלע: זה פחות בוטה.
תמי סלע: כאן בכל זאת יש יותר דמיון לשופטים בבתי המשפט, גם מבחינת אופי התפקיד שמפסיקים את חברותם, לרבות השיפוט המשמעתי.
תמי סלע: באמת ההוראות שמדברות על סוג של נאמנות ייצוג לקוחות, היבחרות למוסדות לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: יש שם עניין של כבוד המקצוע ואחר כך יבואו טענות שלא התנהגת באופן שתואם את כבוד המקצוע.
תמי סלע: באמת מבחינת הנוהל התקין של הליכי החקיקה, נראה שהתיקון צריך להיות שם.
תמי סלע: התיקון כאן היה אמור להיות בסעיף 62א שהוא הסעיף שמדבר על סייג לשיפוט משמעתי.
תמי סלע: בהצעה של תיקון חוק לשכת עורכי הדין מוצע למחוק את סעיף 62.
דוד רותם: אנחנו נוסיף שם את הרשמים.
חיים זקס: אני רוצה רק לציין  בקשר לתיקון ביום שלישי.
חיים זקס: ממה שהבנתי, עד היום רשמי בית המשפט היו חברי לשכה והשינוי שחל בגלל האופי השיפוטי של הרשמים והרצון שגם הרשמים, כמו השופטים, לא יהיו חברי לשכה.
חיים זקס: הרצון הזה לא חל בקשר לרשמי ההוצאה לפועל.
חיים זקס: משום שכל הרציונל היה בגלל האופי השיפוטי המובהק של ההחלטות.
דוד רותם: מה זה המובהק?
דוד רותם: הם נותנים החלטות שהן שיפוטיות שעשויות לפגוע בעורכי דין שמופיעים לפניהם.
דוד רותם: אתה רוצה אותם כל שבוע בבית הדין המשמעתי?
חיים זקס: אני לא רוצה.
חיים זקס: את זה בכל מקרה אנחנו נחריג.
חיים זקס: השאלה אם נכון לקבוע באופן חד משמעי שרשמי ההוצאה לפועל לא יכולים להיות חברי לשכה.
דוד רותם: לא צריכים להיות חברי לשכה.
תמי סלע: השאלה מכוח איזה סעיף הם כן צריכים להיות חברי לשכה.
דוד רותם: למה הם צריכים להיות חברי לשכה?
חיים זקס: השאלה אם אנחנו רוצים למנוע מהם להיות חברי לשכה.
דוד רותם: מה היתרון בלהיות חבר בלשכה?
שחר קטוביץ: שיושב ראש ועדת ההוצאה לפועל יהיה רשם ההוצאה לפועל.
שחר קטוביץ: עדיף שלא.
תמי סלע: זה התיקון העקיף האחרון, תיקון התוספת הראשונה לחוק המרשם הפלילי, כדי לאפשר העברה של מידע מהרישום הפלילי לוועדה למינוי רשמים.
תמי סלע: לגבי תחילה.
תמי סלע: מוצע כאן: תחילתו של חוק זה שלושים ימים מיום פרסומו.
תמי סלע: בהוראות המעבר תיארנו מהותית מה הן קובעות בישיבה הקודמת, שהרשמים הוותיקים, במובן זה שהם מונו לפני  תיקון 29, לפני לתחילתו  ואין עליהם עדיין איחוד כהונה בהוצאה לפועל בלבד שחל על הרשמים החל ממאי 2011 לפי המצב הקיים.
שחר קטוביץ: אבל החוק קורא לזה איחוד כהונה.
תמי סלע: החוק קורא לזה איחוד כהונה.
לאה רקובר: היינו מבקשים להתייחס לגבי אוכלוסיית הרשמים שמונו עד תיקון 29.
לאה רקובר: הם מונו מלכתחילה כרשמי בית משפט.
לאה רקובר: רשמים שמונו לאחר תיקון 29, לגביהם, הגם שדרכי המינוי שלהם היו בהתאם לחוק בתי המשפט ומקרבם הם מונו כרשמי ההוצאה לפועל, והם גם חתמו על מסמך שהם מאשרים מראש שהם יודעים שהם מיועדים להוצאה לפועל ---
שחר קטוביץ: לא כולם.
לאה רקובר: חוץ מאחד.
שחר קטוביץ: חוץ משניים.
דוד רותם: תקראי את סעיף (ב).
לאה רקובר: יש כאן קושי, כי אנחנו מבחינים בין שני מצבים.
לאה רקובר: יש מצב אחד שמתייחס לייחוד העיסוק, ואני אומר למה הכוונה.
לאה רקובר: בתיקון 29 דובר על כך שדרכי המינוי של הרשמים יישארו בתוקף אבל מכלל רשמי בית המשפט, אותם רשמים שיעסקו בהוצאה לפועל, יעסקו אך ורק בהוצאה לפועל.
לאה רקובר: לגבי הדבר הזה אין מבחינתנו שום מחלוקת, וכמובן ככל שאנחנו נאריך את הוראת המעבר עד שתסתיים ההסדרה של מינוי הרשמים  אך ורק בבתי המשפט והעברה של רשמים מבית משפט להוצאה לפועל.
לאה רקובר: אם יש צורך, אני ארחיב בנקודה הזאת.
דוד רותם: יש צורך, כי לא הבנתי אף משפט ממה שאמרת.
דוד רותם: אל תדברי בקיצור.
דוד רותם: דברי בצורה ברורה  כדי שאני אבין מה את רוצה.
לאה רקובר: אני מדברת עכשיו לגבי קבוצת הרשמים שמונו לפני תיקון 29.
לאה רקובר: בסך הכל מדובר בקבוצה גדולה של רשמים שעסקו גם בהוצאה לפועל וגם בבתי המשפט, ומבחינת בתי המשפט זה היה שקוף לגמרי ולא הייתה הבחנה בין רשם ההוצאה לפועל לגבי רשם בית משפט.
לאה רקובר: לפי תיקון 29 נקבע שאנחנו ניקח את הקבוצה הגדולה הזאת ונחלק אותה לשתי קבוצות, האחת שתעסוק אך ורק בהוצאה לפועל, ואחת שתעסוק אך ורק בבתי המשפט.
לאה רקובר: לגבי ההוראה הזאת נקבעה הוראת שעה שקובעת שההפרדה הזאת בעיסוק, ביקשנו להאריך אותה עד חודש מאי 2011.
דוד רותם: איפה ביקשתם?
לאה רקובר: בתיקון הקודם.
לאה רקובר: הרציונל שעמד בבסיס התיקון הקודם נבע מכך שמערכת בתי המשפט שואפת לכך שרשמים שמונו כרשמי בית משפט, ככל שניתן, יישארו בבתי משפט ורשמי ההוצאה לפועל יהיו רק רשמים חדשים שמונו לאחר תיקון 29 ככל שניתן.
לאה רקובר: אין לכך הבטחה.
לאה רקובר: כפי שציינו גם בדיונים הקודמים, הנושא הזה נמצא בשלבי הסדרה במערכת הממשלתית ועדיין לא הוסדר סופית.
לאה רקובר: מעבר לדבר הזה, נראה לנו שיש קושי בהוראה שקובעת היום, בהוראת המעבר הנוכחית, הוראה שמרגע שהחוק יאושר, בהנחה שהוראת המעבר תגיע לידי סיומה, רשמים שמונו כרשמי בית משפט, ברגע שהחוק הזה יתקבל, יהפכו לרשמים מינהליים בלבד.
לאה רקובר: אנחנו אומרים לגבי הדור הוותיק, הדור הישן, אנחנו מציעים לגביהם להשאיר את ההוראה שלפי תיקון 29, שהמינוי שלהם יישאר והוא לא יבוטל לפי חוק בתי המשפט, ולגבי ייחוד העיסוק,  זה יהיה ---
דוד רותם: עד 16 במאי.
לאה רקובר: או אנחנו נבקש להאריך.
דוד רותם: תגישו הצעת חוק.
לאה רקובר: אני רוצה רק לחדד את הנקודה שאני רוצה לעמוד עליה עכשיו ויש לגביה הסכמה גם מההוצאה לפועל, שרשמים שמונו לפני תיקון 29, מונו לפי חוק בתי המשפט כרשמי בית משפט, לגביהם לא ייקבע שהם רשמים מינהליים בלבד.
דוד רותם: לא הבנתי מה יקרה אתם.
דוד רותם: תשאירו אותם במערכת המשפט ואל תעבירו אותם להוצאה לפועל בכלל.
לאה רקובר: השאלה כמה אנחנו יכולים לעשות את זה שהם יישארו רק אצלנו.
לאה רקובר: זה גם עניין תקציבי.
דוד רותם: אז מה אתם רוצים, שהחוק הזה יישאר פתוח עד שתגמרו את העבודה?
לאה רקובר: לא. מה שאנחנו אומרים שההוראה לגבי הרשמים הוותיקים, הם יוכלו להישאר כרשמי בית משפט.
לאה רקובר: הוותיקים בלבד.
שחר קטוביץ: היא קלטה אותם והפרישה אותם לרשות האכיפה והגבייה.
שחר קטוביץ: זה כמו סיפוח בצבא.
דוד רותם: אני עוסק כאן בהצעת חוק ממשלתית שאושרה על ידי ועדת שרים לענייני חקיקה.
דוד רותם: אם אתם רוצים לשנות שם, תואילו בטובכם לבקש ממשרד המשפטים שייקח את החוק, יחזיר אותו לוועדת שרים שתאשר את מה שאתם רוצים, ואז אני אדון בזה.
דוד רותם: אני לא עושה שינויים בהחלטות של ועדת שרים לחקיקה.
לאה רקובר: לא, אבל אתה מתקן.
דוד רותם: כאן זה לא תיקון.
דוד רותם: כאן מה שאת רוצה, אלה שינויים מהותיים.
לאה רקובר: לא, זה לא מהותי.
דוד מדיוני: לאה, עוד לא דנו בזה.
דוד מדיוני: אנחנו צריכים לדון בזה.
לאה רקובר: אפשר לבקש מהיושב ראש שלעניין הזה אנחנו נחזור אליו.
דוד רותם: אתם תחזרו אלי, אין שום ספק.
דוד רותם: אתם חוזרים אלי כמעט פעמיים בשבוע.
דוד רותם: זה שאתם תחזרו, אני יודע, אבל אני אומר לכם שאתם לא יכולים את כל העניינים הפנימיים של ממשלת ישראל לבוא אלי כדי שאני אפתור לכם.
דוד רותם: שבו עם משרד המשפטים, עם ההוצאה לפועל, עם הנהלת בתי המשפט, עם הרשמים.
לאה רקובר: את זה אנחנו עושים כל הזמן.
דוד רותם: אז תגמרו את זה ואם תבואו בהסכמה על נוסח מסוים לגבי סעיף התחילה והוראות המעבר, אין לי שום בעיה.
לאה רקובר: מקובל עלי.
לאה רקובר: אנחנו נשב ונבוא עם סעיף מוסכם.
ליאת הר ציון: אדוני, אני רוצה להעיר לגבי הסעיף ולומר שהדברים שאמרה גברת רקובר הם נכונים גם לגבי אותם רשמים שמונו עד היום.
ליאת הר ציון: לבוא ולומר שהרשמים הוותיקים מונו לפי חוק בתי המשפט ואחר כך לא, זה לא מדויק.
ליאת הר ציון: אנחנו מונינו בדיוק באותו אופן, יש לנו כתב מינוי.
דוד רותם: אני בכלל לא מתעסק בזה.
דוד רותם: הם יגמרו את זה ביניהם.
ליאת הר ציון: אנחנו רוצים להציע שסעיף התחולה יכלול גם את דור הביניים, כך שתיקבע תקופת זמן יותר ארוכה ובעצם לגבינו יימשך אותו הסדר של איחוד כהונה.
ודים גודון: המערכת לא תעבוד.
דוד רותם: ודים, הבאת כסף?
דוד רותם: חבל.
דוד רותם: אני מציע שתביא שיקים כדי לפתור את כל הבעיות האלה.
ודים גודון: אנחנו באנו לכאן לייעל את המערכת.
ודים גודון: לייעל את המערכת.
דוד רותם: תתקשר אלי בשבוע הבא.
ליאת הר ציון: יש לנו מינוי של רשמי בית משפט.
ליאת הר ציון: אנחנו באנו לעשות עבודה של הוצאה לפועל, אנחנו מודעים לזה ועושים את זה בצורה הכי טובה שיש.
ליאת הר ציון: המינוי הזה, אנחנו חושבים שלבוא ולבטל אותו בהינף יד, זאת פגיעה שהיא לא מידתית.
ליאת הר ציון: אנחנו לא רוצים לפגוע בהפרדה.
ליאת הר ציון: אנחנו מבינים אותה ומכירים אותה ומוכנים לעבוד כרשמי הוצאה לפועל.
ליאת הר ציון: כל הוראות החוק יחולו  עלינו.
ליאת הר ציון: אנחנו מבקשים לקחת תקופת זמן ולהותיר לנו את אותו מינוי של רשם שלום שהכירו בו, עבר את כל המשימות כדי שהוא יהיה, ולקבוע תקופת זמן יותר ארוכה לגבי הדור שלנו שבסופה ייבחן מה עושים אתנו.
ליאת הר ציון: בכל התקופה הזאת נהיה רשמי הוצאה לפועל.
דוד רותם: לצורך מה אתם מבקשים?
ליאת הר ציון: אנחנו חושבים שלבטל את המינוי שלנו כרשמי בית משפט, זאת פגיעה שהיא לא מידתית.
ליאת הר ציון: המינוי שלנו יהיה כמו המינוי לפי הוועדה, לפי הוראות החוק הנוכחי.
ליאת הר ציון: אנחנו ניחשב כמי שמונינו לפי הוועדה כאשר המינוי שלנו לפי חוק בתי המשפט ואנחנו אוחדנו באיחוד כהונה.
ודים גודון: אבל הסכמתם לזה.
ליאת הר ציון: בסדר גמור.
ליאת הר ציון: אנחנו מסכימים לזה גם עכשיו.
ליאת הר ציון: אנחנו לא חוזרים מההסכמה הזאת.
דוד רותם: אל תיסחפו.
דוד רותם: השאלה לצורך מה זה חשוב.
ליאת הר ציון: כדי שיישאר בתוקף אותו מינוי שלנו כרשמי בית משפט השלום.
דוד רותם: המינוי הזה יעמוד בתוקף לעוד שלוש שנים.
דוד רותם: מה נפקא מינה?
שחר קטוביץ: נפקא מינה לסיכום ישיבה עם נציגי רשמי ההוצאה לפועל מיום 26 באוגוסט 2010, כבוד נשיאת בית המשפט העליון והשופט גל והממונה על הרשמים, בו נאמר שמנהל בתי המשפט הצהיר, והצהרה זו קובלת על נשיאת בית המשפט העליון, שרשמי ההוצאה לפועל שהתקבלו למערכת בתי המשפט במסגרת הקיימת, ישמשו כעתודה לנושאי משרה שיפוטית בתוך מערכת בתי המשפט בין אם כרשמים ובין אם כשופטים ותינתן עדיפות לקליטתם.
ליאת הר ציון: ככל שאנחנו נחשבים כמי שמונה לפי החוק החדש, זה מבטל את אותה הכרה שלנו כרשמי בית משפט שלום, הכרה שעבדנו וקיבלנו אותה ביושר.
ליאת הר ציון: אנחנו לא מבקשים לעשות בה שימוש כרגע.
דוד רותם: בואו אני אומר לכם משהו.
דוד רותם: הסיכום שאתם מחזיקים ביד
שחר קטוביץ: שווה כקליפת השום.
שחר קטוביץ: כמה הוא שווה?
דוד רותם: חס ושלום, אם אתם שואלים אותי, הוא היה צריך להיות מוכרז כבלתי חוקי ברגע שהוא נעשה.
דוד רותם: משום שמה פירוש שנשיאת בית המשפט העליון, עם כל הכבוד ויש הרבה כבוד, ומנהל בתי המשפט אומרים שזאת תהיה עתודה לקידום לשיפוט?
שחר קטוביץ: לא. זאת בדיוק הנקודה.
שחר קטוביץ: אין לי ספק שהם לא יכולים לומר לוועדה לבחירת שופטים את מי לבחור ולכן המשמעות שאני מבין את הסיכום הזה, כי זאת האפשרות היחידה להבין את זה, שהרשמים הללו יועברו אחרי תקופה באיחוד כהונה, יעברו לכהן כרשמי בית משפט.
שחר קטוביץ: זאת הדרך היחידה להבין את הסיכום הזה.
שחר קטוביץ: אין לך שום דרך אחרת להבין את הסיכום הזה.
דוד רותם: שלפתם לי איזשהו מסמך כרגע.
דוד רותם: אני לא יודע עליו, לא מכיר אותו, אני לא יודע מה הנהלת בתי המשפט יכולה לומר על הסיכום הזה.
דוד רותם: גברת רקובר, יש לך מה לומר לגבי הסיכום הזה?
לאה רקובר: אני צריכה לראות את הסיכום אבל אני חושבת שנעשה כאן סוג של הטעיה וסליחה שאני אומרת את זה.
לאה רקובר: כל מה שנאמר זה שהם עברו איזה תהליך, אם אני מבינה נכון.
לאה רקובר: נעשה כאן הליך של מיון מסוים והיות שהמיונים האלה נערכו בתוך מערכת בתי המשפט והייתה הכרה מסוימת של המערכת ברשמים האלה כרשמי הוצאה לפועל והם נבחרו כרשמי הוצאה לפועל, מבחינת הפוטנציאל להיכנס כמועמדים נוספים בלבד, כמועמדים חדשים מהתחלה, ואין כאן שום הבטחה.
לאה רקובר: אני לא שומעת כאן שום הבטחה, בוודאי לא התחייבות להפוך אותם לרשמי בית משפט.
שחר קטוביץ: זה לא מה שכתוב בסיכום.
ליאת הר ציון: אנחנו לא אומרים את זה.
לאה רקובר: זה מה ששחר אמר עכשיו.
ליאת הר ציון: לא. אנחנו אומרים שתהליכי הקליטה שלנו היו זהים לחלוטין כתהליכי קליטה של רשמי בית משפט שלום ואנחנו רק רוצים שלא תיווצר פגיעה בלתי מידתית באותה הכרה.
לאה רקובר: זה בסדר.
שחר קטוביץ: מה יקרה מחר?
שחר קטוביץ: מחר תהיה הפרדה.
לאה רקובר: כאן כתוב שאתם עתודה בלבד.
לאה רקובר: עתודה במובן הפוטנציאלי.
לאה רקובר: אין כאן שום הבטחה שתהיו רשמי בית משפט.
שחר קטוביץ: כעורך דין גם מלכתחילה הייתי עתודה פוטנציאלית.
דוד רותם: מה פירוש מה שכתוב שם?
שחר קטוביץ: הסברתי כמה שאני מבין את זה כי אין דרך אחרת להבין את זה.
דוד רותם: תהיו רשמי בית משפט שלום.
שחר קטוביץ: בשלב מאוחר יותר, אחרי שעשו את תקופת איחוד כהונה.
שחר קטוביץ: רבותיי, סליחה שאני לא מבין.
שחר קטוביץ: אני באמת לא מבין.
לאה רקובר: אתה מבין מצוין.
שחר קטוביץ: אני לא מבין ואני חייב לומר לך שאני לא מבין.
דוד רותם: לאה, הוויכוח הזה נגמר.
שחר קטוביץ: אני מוניתי על פי החוק במועד שמוניתי בו.
שחר קטוביץ: צר לי, אם הייתי יודע את הצעת החוק הזאת כמו שהיא, אם הייתי יודע על הצעת החוק הזאת כמו שהיא – ואני אומר לפרוטוקול – לא הייתי הולך להתמנות.
שחר קטוביץ: יותר מזה.
שחר קטוביץ: רבותיי, כאן הפרוצדורה היא בסופו של דבר שיש רשמי בית משפט, בעצם אחרי ההפרדה הזאת כל הדור שהתמנה אחרי תיקון 29 ועד היו יהפכו להיות רשמי הוצאה לפועל בטווח זמן של שנתיים-שלוש, ויתמנו רשמים חדשים של רשמי בית משפט.
שחר קטוביץ: בעצם מה שאנחנו עושים, אנחנו בעצם עוקפים את כל התהליך, את כל מי שהתמנה עד היום בפרוצדורות כאלה ואחרות לפי חוק בתי המשפט, ואנחנו בעצם עוקפים את התור ומאפשרים להם לעקוף את כל התהליך הזה.
שחר קטוביץ: לצערנו הרב זה  גם מוביל לכך שהיום אין לנו, עם כל הכבוד ולצערי הרב, מישהו שימלא עכשיו את תפקיד רשם ההוצאה לפועל.
שחר קטוביץ: אני לא רואה את כל האנשים שעומדים ומתדפקים בדלת.
שחר קטוביץ: אני חייב לומר עוד משפט אחד.
שחר קטוביץ: אם ההצעה היא הצעה כל כך מוצלחת כמו שאמר כאן השופט מאור בדיון הראשון ואם אתם עומדים מאחורי זה, אני בטוח שכל רשמי ההוצאה לפועל המכהנים כיום ירוצו להיות רשמי הוצאה לפועל ולוותר על המינוי שלהם כרשמי בית משפט.
שחר קטוביץ: אבל רבותיי, מה שאתם עושים כאן, זאת הדחה מכוח חוק.
שחר קטוביץ: זאת הדחה.
שחר קטוביץ: פשוט הדחה.
שחר קטוביץ: אם חושבים שאני רשם לא טוב, מצוין, לכו להדחה, אם יש לכם טענות כאלה ואחרות על כתבים כאלה ואחרים, מצוין, לכו להליך הספציפי לכל אחד ואחד.
סורין גנות: רציתי לומר משהו אחד ואני לא נכנס לכל ההיבטים עליהם דיבר כבוד הרשם.
סורין גנות: אלה עניינים חוזיים  ואני גם לא רוצה להיכנס לזה, אבל אני נגד לייחד הוראות מסוימות לאוכלוסייה מסוימת.