GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף תלרז: בראש מערכת השיפוט עומד אב בית הדין שהוא משפטן כמו שופט מחוזי, לידו שני ממלאי מקום שצריכים להיות כשירים להיות שופטי בית משפט מחוזי, לאחר מכן ישנה רשימת המשפטנים שיכולים להיות יושבי-ראש הרכב אבל לרוב הם לא יושבים כראש הרכב אלא רק אב בית הדין וממלא מקומו, רשימת נציב שירות המדינה ורשימת הארגון היציג.
יוסף תלרז: אני חייב לציין שאם יוחלט שבית הדין למשמעת של עובדי המדינה ישפוט וידון את הרשמים של ההוצאה לפועל, סמכותו של אב בית הדין למנות הרכבים, ואפשר לקבוע שבהרכב כזה ישבו לפחות שני משפטנים בכירים.
דוד רותם: לא. יהיה צריך לקבוע שבהרכב כזה יושב אב בית הדין.
יוסף תלרז: לא, לעולם אב בית הדין.
דוד רותם: ושני ממלאי מקומו, מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: אני לא הייתי רוצה שברשימת המשפטנים – שם אני מניח נמצאים כל מיני עורכי דין –
יוסף תלרז: עובדי דין שהם עובדי מדינה, יועצים משפטיים.
יוסף תלרז: כולם עובדי מדינה.
דוד רותם: גם מהביטוח הלאומי?
דוד רותם: חלק מהם עשויים להיות כאלה שמופיעים בפני הרשמים?
ענת ליברמן: יש את העניין של ניגוד אינטרסים וניגוד עניינים ובית הדין לא יושב כשיש ניגוד עניינים.
דוד רותם: אני רוצה לקבוע שיהיה ברור שבהרכב של רשם יושב אב בית הדין ושני ממלאי מקומו ולא כל מיני עובדי מדינה.
יוסף תלרז: אפשרות כזאת קיימת.
יוסף תלרז: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לחוק יסודות התקציב ולתקנות יסודות התקציב, שיפוט משמעתי.
יוסף תלרז: שם נקבע שנאשמים מסוימים של גופים נתמכים, כל ההרכב שם יהיה של משפטנים.
יוסף תלרז: יש כבר תקדים לתפיסת העולם הזאת.
יוסף תלרז: אם כך יוחלט וכך יתוקן, חוק המשמעת בתיקון עקיף, סעיף 3 וכדומה, יהיה אפשר לקבוע שבהרכבים של בית הדין שידון ברשמים, ההרכב יהיה אב בית הדין וממלאי מקומו, לא שניים אלא בעתיד יכולים להיות גם שלושה.
יוסף תלרז: אין שום קושי לעשות את זה.
יוסף תלרז: כמובן סמכות הערעור, כבר ציינתי, ובקשות רשות ערעור פלילי לעליון, כאשר הפסיקה של בית המשפט העליון לאורך השנים גיבשה את עקרונות השיפוט ולמעשה בית המשפט העליון קבע בשורה ארוכה מאוד של פסקי דין שרמת ההוכחה הנדרשת בהליכים שלפנינו היא רמת ההוכחה הנהוגה בהליכים הפליליים, לרבות היסוד הנפשי שיכול להיות לפחות יסוד של מודעות.
יוסף תלרז: זה פסק הדין האחרון של בית המשפט העליון, של השופטת פרוקצ'ה בעניין ציילר, מי שרוצה לקרוא, 3275/07.
יוסף תלרז: תקראו את זה.
יוסף תלרז: צריך לעשות תיקון עקיף כמובן.
דוד רותם: צריך להיות ברור שבעצם בבית הדין המשמעתי אפשר יהיה לשפוט רשמים על עבירות שקשורות לאדמיניסטרציה.
דוד רותם: זאת אומרת, רשם שמגיע לעבודה כל יום בשעה 1:00, אפשר יהיה לשפוט אותו.
דוד רותם: אם רשם נתן החלטה שלא מוצאת חן בעיני מישהו, זה לא יגיע לבית הדין למשמעת.
יוסף תלרז: מישהו צריך להגיש קובלנה.
יוסף תלרז: מי שיגיש קובלנה, הוא יחליט לאן זה יגיע.
יוסף תלרז: לפעמים, לא עלינו, יש גם שופטים לצערי – כמו שאני קורא בעיתון – שעוברים עבירות פליליות, בעלות משמעות פלילית.
יוסף תלרז: עבירות שנחקרות על ידי המשטרה.
יוסף תלרז: אגב, בית הדין למשמעת של עובדי המדינה, לא אחת דן בעובדי מדינה לאחר הליך פלילי בפסק דין חלוט ואנחנו גוזרים את השפעת ההליך על מעמדו וזכויותיו כעובד מדינה.
יוסף תלרז: הסמכות המירבית של בית הדין היא לפטר עובד מדינה, לפחות רשם, אם כך הוחלט, לפסול אותו משירות המדינה או לפסול אותו למלא תפקיד של רשם לאורך פרק זמן מסוים ולעניין זה יש גם השלכה על הזכויות הממוניות ועל זכויות הגמלה של אותו רשם אלא אם כן בית הדין יחליט אחרת.
יוסף תלרז: הסמכויות של בית הדין ברורות.
יוסף תלרז: אם אכן כאן יוחלט בוועדה שבית הדין ישפוט את הרשמים של ההוצאה לפועל, וההרכב יהיה הרכב של משפטנים בלבד, מי כמוני זוכר את השירות הצבאי וגם שם לפעמים זה קיים, אז אנחנו נשמח לעמוד באתגר הזה.
דוד רותם: את העניין הזה צריך לקבוע, שעורך הדין שחבר בוועדת המינויים יהיה מנוע מלהופיע בפני רשמים.
ענת ליברמן: תמי אמרה שנתקל את סעיף 53א.
דוד רותם: זה מקובל עליכם.
ליאת הר ציון: אדוני, אנחנו מבקשים להביע את עמדתנו לגבי הסעיף.
ליאת הר ציון: אנחנו רוצים להדגיש שהתיקונים עשינו הם תיקונים מהותיים, תפיסתיים, כל מנגנוני ההגנה נועדו לשמר את העצמאות של שיקול הדעת.
ליאת הר ציון: החוק הזה הוא לא חוק לחמש שנים וגם לא חוק לארבע שנים אלא לשנים רבות.
ליאת הר ציון: הוא גם לא יכול להיות תלוי בן אדם אחד.
ליאת הר ציון: לכן לא מדובר כאן בתפיסה ספציפית נגד מנהל שהיום מכהן, אלא מנסים ליצור מנגנון שצריך להבין שכל ההשוואה בין עבר לבין מה שהיה אז לבין מה שקיים היום, הוא בעייתי.
ליאת הר ציון: כאשר אנחנו מונינו כרשמי בית משפט וקיבלנו מינוי של רשם בית משפט בחתימת הנשיאה, באנו ממקום אחר.
ליאת הר ציון: לכן היום, כאשר דנים בוועדה שנועדה לשמר את העצמאות, אנחנו באים ממקום אחר ומכאן כל הצורך של שמירת אופן המינוי.
דוד רותם: לגבי הרשמים שמונו עד היום וקיבלו מינוי מהנשיאה.
דוד מדיוני: כולם קיבלו.
דוד רותם: צריכה להיות איזושהי הוראת מעבר.
ליאת הר ציון: יש הוראת מעבר.
דוד רותם: לא לגבי ייחודיות.
דוד רותם: יש להם שמירת זכויות?
ענת ליברמן: אדוני, אנחנו הסדרנו והתחולה היא מאוד מאוד מפורטת.
ענת ליברמן: אנחנו בעצם חילקנו את הרשמים לכמה קבוצות.
ענת ליברמן: יש את הרשמים שמונו לפני תיקון 29 לחוק ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: אותם רשמים שמונו רק לפי חוק בתי המשפט ובמסגרת תיקון 29 אמרו שבעצם ייחוד הכהונה שקבוע בסעיף 29 לא יחול עליהם באופן מיידי בגלל שהם מונו עובר לתיקון 29 אלא הוא יחול עליהם עוד שנתיים ומאז זה גם נדחה.
ענת ליברמן: אותם רשמים באופן עקרוני, כל זמן שלא הגיע תום הוראת השעה ההיא וכאמור היא נדחתה לחודש מאי, הם בעצם נשארים עדיין לא בייחוד כהונה.
דוד רותם: מה יהיה בחודש מאי?
ענת ליברמן: הנהלת בתי המשפט תגיד.
לאה רקובר: זה נשאר פתוח בסיכום גם עם דוד מדיוני.
לאה רקובר: מה שאנחנו מבקשים זה את הדבר הבא.
לאה רקובר: קודם כל, אנחנו מבקשים לראות כיצד תתקדם הצעת החוק בעניין הסמכת רשמים לדון בתביעות עד חמישים אלף.
דוד מדיוני: אני אסביר.
דוד מדיוני: זה קשור רק בגלל אותה הסטה של אותם רשמים ותיקים שאמורים לעבור ולעסוק כל הזמן רק בעבודת בתי המשפט ולא בהוצאה לפועל.
דוד מדיוני: היום יש לנו כבר שלושים רשמים בייחוד כהונה ולגביהם אין בעיה.
דוד מדיוני: דרך אגב, אני רוצה לתקן, את הנושא של מינויים כרשמי בית משפט שלום.
דוד מדיוני: אין אפשרות אחרת.
דוד מדיוני: עד היום הם לא מונו כדי להיות רשמי בית משפט שלום אלא החוק, תיקון 29, אמר שמבין רשמי בית משפט שלום, ימונו רשמים בייחוד כהונה.
דוד מדיוני: על כן תמיד הם מקבלים, ביום המינוי שלהם, גם מינוי של רשם שלום וביחד אתו את המינוי של רשם ההוצאה לפועל ומראש גם נאמר כפי שנאמר לכולם שאנחנו בדרך לשינוי תזכיר חוק וכן הלאה.
דוד מדיוני: מה שתכננו לעשות זה שבמידה שתזכיר החוק הזה יקרום עור וגידים והוועדה הנכבדה תאשר אותו בסוף, אז אנחנו נבקש עוד אורכה של חודש מאי ואז כל אלה שהם כבר בייחוד כהונה, ברור שהחוק הזה יחול עליהם, כל הרשמים הוותיקים, בהדרגה, עד שנמלא את כל השורות, עד ל-51 שזה גג התקנים שיש לנו היום לרשמי ההוצאה לפועל, הם עדיין יהיו שייכים למערכת בתי המשפט ונמצא ביחד אתכם את המנגנון איך לשמר את אותו דבר שמתקיים גם היום.
דוד רותם: אני מוכרח לומר שגיליתי דבר מאוד מעניין.
דוד רותם: בוועדת המשנה האחרונה היו לנו תיקים שדל 12 רשמים.
דוד רותם: הם מנסים כולם לברוח מהחוק שלך וכולם רוצים לעבור לשם.
ליאת הר ציון: לעניין הרכב הוועדה.
ליאת הר ציון: בכל הכבוד, אנחנו חושבים שההצעה לא מצליחה לשמור על העצמאות שביקשנו לשמר מאחר שאם ניקח שופט מחוזי, ממונה, מנהל, נציג לשכת עורכי הדין ונציג ציבור, אנחנו שוב מגיעים למצב בו יש חוסר איזון.
דוד רותם: למה יש חוסר איזון?
ליאת הר ציון: אם אנחנו לוקחים את הגורם השיפוטי, מדובר בשניים מול שלושה.
דוד רותם: אבל גבירתי ידועת שכאשר מתמנה שופט לבית המשפט העליון, יש רק שלושה שופטים.
דוד רותם: יש שם שני נציגים של לשכת עורכי הדין, שני שרים.
שחר קטוביץ: אדוני רוצה את הפוליטיקאים בחזרה?
דוד רותם: גם שם יש מיעוט של שופטים.
דוד רותם: קיבלתם נציג ציבור של שר המשפטים וקיבלתם נציג של לשכת עורכי הדין.
דוד רותם: אלה ארבעה משפטנים מתוך חמישה.
שחר קטוביץ: זו ההצעה המקורית.
דוד רותם: בשינויים מסוימים.
שחר קטוביץ: בסופו של דבר חזרנו להצעה הראשונית.
שחר קטוביץ: דרך אגב, אנחנו הצענו הצעה אחרת.
שחר קטוביץ: הצענו שנציג ציבור בעל השכלה משפטית שימנה מנהל מערכת ההוצאה לפועל.
שחר קטוביץ: אני חושב שכן נכון שלושה שופטים למרות הרצון לדלל את המספר.
שחר קטוביץ: השלושה בהחלט יעשו את ההבדל.
שחר קטוביץ: אחד לעומת שלושה עושה את ההבדל.
שחר קטוביץ: אדוני רוצה שאני גם אתייחס גם לבית הדין למשמעת?
דוד רותם: לא. נגיע לשם.
ענת ליברמן: אדוני, שלושה שופטים זה סעיף 4 לחוק יסוד: השפיטה.
ענת ליברמן: כך נבחרים שופטים.
שחר קטוביץ: שופטי בית המשפט העליון.
ענת ליברמן: אין שום הצדקה שרשמי ההוצאה לפועל, בכל הכבוד לרשמי ההוצאה לפועל ויש הרבה מאוד כבוד, אין שום הצדקה ששלושה שופטים ישבו בוועדה שבוחרת רשמי הוצאה לפועל.
שחר קטוביץ: כבר היום יושבים שלושה שופטים.
ענת ליברמן: בוועדה לבחירת שופטים.
שחר קטוביץ: נכון, אבל כבר היום זה קיים.
תמי סלע: פורמלית זה נשיא בית המשפט העליון ושר המשפטים.
שחר קטוביץ: לא, היום ועדת המשנה.
ענת ליברמן: אבל זה לא קבוע בחוק.
ענת ליברמן: אז אפשר לשנות את זה מחר לצורך העניין.
ענת ליברמן: אל תשכח ששם זאת הרשות השופטת ולכן שופטים הם חלק מאותה רשות והם יושבים בוועדה שבוחרת את העובדים של אותה רשות.
ענת ליברמן: כאן זאת לא הרשות השופטת ולכן אין שום הצדקה שישבו שלושה  שופטים.
יוסף תלרז: זה טבעי שבדיונים כאלה יש מחלוקות.
דוד רותם: רציתם לדבר לגבי השיפוט המשמעתי.
שחר קטוביץ: ראיתי את התיקון המוצע ואני יוצא מנקודת הנחה שכן יש עניין שישומרו כללי האתיקה לשופטים, לרשמי ההוצאה לפועל.
שחר קטוביץ: כך אני רואה את זה.
דוד רותם: יש על זה סעיף מיוחד.
שחר קטוביץ: אני יודע.
שחר קטוביץ: אבל אם אנחנו מכפיפים לבית הדין למשמעת של עובדי המדינה, הם ידונו על פי כללי האתיקה.
שחר קטוביץ: כלומר, כל הרעיון היה להכפיף לבית הדין למשמעת של השופטים, בגלל הרצון באמת להמשיך ולהחיל את כללי האתיקה על השופטים ואני חושב שזה גם נכון.
דוד רותם: אתם הייתם מאוד רוצים, אני יודע, להישאר תחת מערכת השפיטה.
שחר קטוביץ: לא אמרנו שלא.
דוד רותם: על זה כבר נסתם הגולל.
דוד רותם: אתם לא תהיו במערכת השפיטה.
שחר קטוביץ: לצערי.
דוד רותם: אני יודע שזה לצערכם.
דוד רותם: עכשיו נשארה לנו בעיה איך להגדיר את התפקיד שלכם.
דוד רותם: כיוון שאינכם חלק ממערכת השפיטה, אתם חלק משירות המדינה ואז בשירות המדינה, השאלה על מה הולכים לשפוט אתכם.
דוד רותם: אם זה מישהו – ותסלחו לי על הביטוי, לא קיים, לא יקרה, לא היה, לא הווה -  הוא מקבל שוחד, זה ילך למשטרה.
דוד רותם: אם זה מישהו שמגיע לעבודה במקום ב-10:30 במקום ב-8 או ב-8:30 ומישהו דופק עבורו את השעון, זאת עבירה משמעתית.
דוד רותם: לא תהיה לכם בעיה ולכן אני שמח שהשופט תלרז נמצא כאן, כאשר הרכב בית הדין למשמעת הוא הרכב משפטי פרופר.
דוד רותם: לא יוכל תלרז לדון אתכם אם מישהו יגיש נגדכם תלונה שההחלטה שלכם הייתה לא נכונה.
דוד רותם: לא זה הדבר.
שחר קטוביץ: זה ברור.
שחר קטוביץ: מי כמונו יודעים שסוגיות המשמעת וסוגיות המהות, כשצריך, אני אמצא לאדוני את הדרך למצוא את סוגיות המשמעת, אבל לא זו הנקודה.
שחר קטוביץ: למיטב הבנתי, אני רוצה להבין את הסטטוס אליו מכוונים הדברים.
שחר קטוביץ: האם אנחנו בעצם פוטרים אותנו מייחוד הכהונה כרשמי הוצאה לפועל, מה שהיום קיים מכוח כללי האתיקה?
שחר קטוביץ: כי כאן כעובד מדינה אני יכול להגיש בקשה להיתר לעבודה נוספת וכולי, ושם יש לי בעיה כי כרשם יש לי בעיה לעשות זאת, וכולי, עוד סוגיות שונות ומשונות של כללי האתיקה.
דוד רותם: אתה הופך להיות עובד מדינה.
שחר קטוביץ: תודה.
יוסף תלרז: אגב, על עובדי מדינה יש כללי אתיקה.
דוד רותם: אתה הופך להיות עובד מדינה, אבל בגלל שיש לך גלימה בארון, על הגלימה הזאת תלויות המון הגבלות.
דוד רותם: את כללי האתיקה לשופטים, אני אטיל עליכם למרות שאתם לא שופטים.
שחר קטוביץ: ומי ישפוט אותנו על זה?
ענת ליברמן: בית הדין המשמעתי של עובדי מדינה.
יוסף תלרז: המסגרת המשפטית הנורמטיבית שסעיף 17 לחוק המשמעת, סעיפי העבירה מוגדרים בצורה מאוד מאוד רחבה.
יוסף תלרז: למשל, עשה מעשה או התנהג באופן שפוגע במשמעת שירות המדינה, בית המשפט היום כינה את ההגדרה הזאת כמעין רקמה פתוחה שאנחנו בבית הדין יוצקים לתוכה תוכן, או שלא קיים את המוטל עליו כעובד מדינה על פי נוהג, חוק או תקנה או הוראה כללית או מיוחדת.
יוסף תלרז: אם יוחלט בוועדה שכללי האתיקה של השופטים חלים עליך ואתה תפר אותם, יהיה סעיף עבירה של 17(2).
שחר קטוביץ: דבר ראשון.
שחר קטוביץ: דבר שני, עדיין אנחנו חוזרים לשאלה לגבי ההרכב של בית הדין למשמעת.
שחר קטוביץ: הנשיא והסגנים שלו הם אינם עורכי דין בשירות המדינה שלזה ייחוד כהונתם?
יוסף תלרז: הם עוסקים במלאכת השיפוט במלוא תפקידם בכל שעות היום והיממה ואין להם שום תפקיד אחר בשירות המדינה.
יוסף תלרז: הם צריכים להיות עורכי דין בעלי ותק של עשר שנים לפחות.
שחר קטוביץ: אדוני אמר שבע שנים.
יוסף תלרז: כישורים של שופט מחוזי.
יוסף תלרז: אנחנו גם עובדי מדינה והגוף הייחודי שאנחנו עובדים בו הוא נציבות שירות המדינה, משרד ראש הממשלה, אבל אין מרות עלינו זולת מרותו של הדין ואנחנו  עוסקים אך ורק במלאכת השיפוט ולא שום עיסוק אחר.
דוד רותם: נניח שהם לא עוסקים בזה במלוא תפקידם אלא נשיא בית הדין הוא נשיא בית הדין ושני ממלאי המקום שלו, אחד הוא היועץ המשפטי של משרד פלוני ואחד של אלמוני.
דוד רותם: הם לא מופיעים אצלכם, הם לא מתחרים בכם.
שחר קטוביץ: למרות שחלק מהיועצים המשפטיים כבר הגיעו אלינו.
יוסף תלרז: החוק קבע שממלאי המקום יהיו בהרכב.
יוסף תלרז: אין ממלאי מקום שהם יועצים משפטיים חיצוניים שהם חברי בית הדין.
יוסף תלרז: כולם עובדים בבית הדין.
ענת ליברמן: אבל בלי קשר, לפי חוק שירות המדינה (משמעת), אחד מחברי המוטב לא יכול להיות מאותו משרד של הנדון.
ענת ליברמן: יש הגבלה מפורשת.
שחר קטוביץ: המדינה יכולה לפתוח תיקים.
ענת ליברמן: יש את הצעת החוק שלכם עכשיו להוסיף גם את העניין של הפנייה לסעיף 77(א) של חוק בתי המשפט, כך שאתם תצטרכו לפסול את עצמכם במקרה של היכרות מוקדמת.
יוסף תלרז: לגבי חשש ממשי למשוא פנים כמשמעו בסעיף 77(א) לחוק בתי המשפט, אין לנו היום סעיף מפורש לחוק המשמעת שקובע זאת.
יוסף תלרז: בעבר הייתה תקנה 19 לתקנות שירות המדינה (משמעת) שקבעה את העניין הזה, אבל בשורה של החלטות שיפוטיות, ובאחד התיקונים עומד על סדר יומו של אדוני היושב ראש, תיקון מספר 1 לחוק המשמעת, הנושא הזה יתוקן.
דוד רותם: זה לא עומד על סדר יומי.
יוסף תלרז: הממשלה ביקשה שהות.
דוד רותם: אל תגלגלו אלי את זה שאתם לא פועלים.
יוסף תלרז: היום בשורה של החלטות שיפוטיות, שאחת מהן העברתי לעורך דין בישארה מהלשכה המשפטית, למעשה אימצנו את העקרונות של חשש ממשי למשוא פנים בניהול המשפט על פי הפסיקה של בית המשפט העליון וכדומה שקבעו את אותה היכרות אישית, של אותו פסול מוסרי לדון בעניינו של אדם שיש לך אתו איזושהי זיקה של היכרות מהעבר ומההווה.
יוסף תלרז: באחד הדיונים בו אני הייתי יושב ראש, ראיתי שאחד הסניגורים שמופיע היה פקוד שלי בפרקליטות הצבאית, שם הייתי סגן הפרקליט הצבאי הראשי, ושאלתי את ההרכב אם יש התנגדות שאני אמשיך לשבת בדיון בגלל אותו חשש שהכרתי אותו, כמפקד עקיף כמובן, אבל לא הייתה התנגדות והנושא הזה באמת המשיך.
יוסף תלרז: יחד עם זאת, אותם עקרונות, אנחנו מיישמים אותם.
יוסף תלרז: עם פתיחת הדיון השאלה הראשונה שאנחנו שואלים האם יש למי מהצדדים התנגדות למוטב בית דין זה ואם יש מישהו שאומר שיש, אנחנו פוסלים את עצמנו, או אני או אחד מחברי העמותה.
תמי סלע: הקושי כאן הוא שקבענו הרכב קשיח כי יש שני ממלאי מקום ואב בית דין אחד.
תמי סלע: זה לא מאפשר שינוי.
דוד רותם: אם מישהו יפסול את עצמו, אב בית הדין ימנה מישהו אחר.
תמי סלע: זה צריך להיות מישהו שעונה בכשירות שלו על התנאים של סעיף 4.
יוסף תלרז: אב בית הדין ימנה מוטב במקומו.
דוד רותם: יחליף אותו במי שעונה על אותם תנאי כשירות.
יוסף תלרז: אין בעיה.
יוסף תלרז: יש לנו ברשימת משפטנים יועצים משפטיים של משרדי ממשלה בעלי כשירות יפה מאוד.
יוסף תלרז: נתגבר על כך.
ליאת הר ציון: בהליכי המשמעת, מי הקובל?
ליאת הר ציון: מי הפונה אליכם?
ענת ליברמן: אותו קובל, אבל אנחנו קצת מקדימים את המאוחר.
דוד רותם: אנחנו נגיע לאחראי על התלונות.
דוד רותם: יש לכם עוד הערות לסעיף 3?
ענת ליברמן: לעניין הפסקת כהונת רשם.
ענת ליברמן: סעיף 3(ז)(4).
דוד רותם: זה לא בית הדין המשמעתי לשופטים.
ענת ליברמן: זה בית הדין המשמעתי של עובדי מדינה.
דוד רותם: בהרכב כפי שדובר.
יוסף תלרז: מה זה הפסקת כהונה?
יוסף תלרז: הפסקת כהונה זה פיטורים, זה אחד מאמצעי המשמעת החמורים.
יוסף תלרז: בנוסף לכך אנחנו יכולים להעביר רשם מתפקידו ולקבוע שלאחר ההעברה אנחנו פוסלים אותו לשמש כרשם הוצאה לפועל עשר שנים וגם זה קורה לפעמים.
ענת ליברמן: אבל זה ייעשה על ידי בית הדין המשמעתי של עובדי המדינה ולא על ידי בית הדין המשמעתי של שופטים.
יוסף תלרז: אם כך תחליטו.
יוסף תלרז: לכן זומנתי לכאן, אם האופציה הזאת תתקבל על ידך.
דוד רותם: אנחנו ניתן לכם את הסמכויות אבל אנחנו נגביל את ההרכב.
יוסף תלרז: זה מה שאדוני אמר.
יוסף תלרז: ההרכב הרגיל, אלא אחד מהם תהיה לו נבצרות אישית, אז אב בית הדין ימנה מישהו אחר מרשימת המשפטנים.
ליאת הר ציון: אנחנו רוצים להתייחס לסעיף שלקוח מחוק המקרקעין.
שחר קטוביץ: הוא לא מופיע כאן.
דוד רותם: זה לא סעיף 59.
ליאת הר ציון: סעיף 74.
ליאת הר ציון: אחת ההשוואות המרכזיות בכל התהליך הזה של ההפרדה הייתה שהנה, יש עוד גורמים שהם גורמים מינהליים הם סמכויות שיפוטיות והם עושים את מלאכתם באופן נאמן.
ליאת הר ציון: בדקנו את זה ובחוק המקרקעין יש הסדר שיהיו כל הסמכויות שיש לשופט בית משפט השלום הדן בתביעה אזרחית.
יוסף תלרז: את מדברת על המפקח על המקרקעין.
ליאת הר ציון: כן.
ליאת הר ציון: אנחנו סבורים שיש מקום להוסיף את זה גם לגבינו, ובין היתר מאחר שאנחנו אמורים לנהל משפט, להיות פונקציה משפטית שמנהלת דיון, שנותנת צווים שיפוטיים לגורמים שלישיים ואין לנו את המקור ממנו אנחנו לוקחים את הסמכות שלנו.
דוד רותם: באיזה סכסוך אתם דנים?
ליאת הר ציון: אנחנו דנים בתיקים, בטענות פרעתי, בתיקי מזונות, בחיובי צד ג', בכונסי נכסים, בעיקול, ביטול עיקולים.
ליאת הר ציון: אנחנו מנהלים דיונים לכל דבר ועניין.
שחר קטוביץ: אני לפעמים צריך לתת צו לרשויות להביא מסמך כלשהו.
שחר קטוביץ: מכוח מה אני אביא?
שחר קטוביץ: אתם מכירים גורם מינהלי שנותן צו לגורם מינהלי אחר?
שחר קטוביץ: אלא אם כן אתה כותב.
ליאת הר ציון: יתכן שאפשר לנסות לאמץ את הסעיף הזה תוך התמקדות בצורך של ניהול ההליך האזרחי בתור תפקידנו כרשמי הוצאה לפועל, אבל רק כדי שיהיה לנו את המקור ממנו ניקח את הסמכות הזאת.
ענת ליברמן: אנחנו צריכים לראות את חוק ההוצאה לפועל, כי אין הבדל וגם היום אין לכם את ההוראה הזאת.
ליאת הר ציון: אבל היום אנחנו רשמי בית משפט שלום.
ענת ליברמן: על פניו אין לי התנגדות, אבל צריך לראות.
ענת ליברמן: זאת הפעם הראשונה שאני שומעת את זה ואני צריכה זמן ללמוד את זה.
שחר קטוביץ: אני מקבל מצדדים שלישיים תגובה לבקשות מימוש, ואומרים שאם יקבלו החלטה שיפוטית, הם ישחררו את הכספים.
שחר קטוביץ: אני מקבל את זה לא ולא פעמיים כדבר שבשגרה, בעיקר מגורמים פיננסיים שונים.
ענת ליברמן: אני לא נגד, אבל אני חושבת שצריך לבדוק את זה.
ענת ליברמן: אני מבקשת לקבל שהות לבדיקה.
דוד רותם: תקבלו שהות.
דוד רותם: את החוק הזה אני לא צריך לסיים לפני שאני לא מסיים את סמכויות הרשמים.
תמי סלע: אני יכולה לומר שלגבי רשמים בכלל, גם רשמי בתי משפט, שאין להם סמכות שפיטה פלילית.
תמי סלע: אתה אומר שיהיו לו כל הסמכויות שיש לשופט בית משפט שלום.
ליאת הר ציון: שדן בתביעה אזרחית.
שחר קטוביץ: מה שכתוב בחוק המקרקעין.
שחר קטוביץ: לקחנו את סעיף 74 לחוק המקרקעין והעתקנו אותו מילה במילה.
דוד רותם: רבותיי, תבדקו בבקשה.
שחר קטוביץ: עוד דבר אחד והוא לעניין סעיפי התחולה מחוק בתי המשפט.
חנה קומט: אם מותר לי להעיר.
חנה קומט: בעיקרון אני מאוד בעד.
חנה קומט: זה יסיר מכשלה מאוד גדולה אבל זה בהחלט טעון בדיקה, כי אם נותנים את כל הסמכויות, למשל גם לרשם של בית משפט שלום אין כל הסמכויות של שופט בית משפט שלום.
חנה קומט: כאשר למשל מבקשים דחיית תביעה, אין לו סמכות.
חנה קומט: צריך לבדוק את זה.
חנה קומט: כאשר מבקשים למשל במעמד צד אחד, סעיפים 100 ו-101.
חנה קומט: צריך לבדוק את תקנות סדר הדין אבל בעיקרון כנציגת לשכת עורכי הדין אנחנו בעד מתן סמכויות לנהל דיון כהלכתו.
חנה קומט: שלא יהיה דיון ללא שיניים.
דוד רותם: לאה, תבדקי ותחזרי אלי.
לאה רקובר: בסדר, אבל יש לנו הערות לגבי יתר הסעיפים לחוק בתי המשפט.
דוד רותם: סעיף ח'?
לאה רקובר: לגבי הפסלות, כללי הפסלות.
דוד רותם: איזה סעיף מפריע לך?
לאה רקובר: סעיף 3(ח).
לאה רקובר: קודם כל, סעיף 77(א).
לאה רקובר: אני רוצה להעיר על שני סעיפים.
לאה רקובר: סעיף 77(א) לעניין הפסלות, היום לפי סעיף 77(א), ערעור פסלות מוגש לנשיאת בית המשפט העליון ישירות.
לאה רקובר: אני חושבת שבמקרה הזה נוכל לקבוע נשיא בית משפט שלום.
לאה רקובר: דבר שני.
לאה רקובר: נראה לנו, וגם התייעצנו עם רשמים, שההחלה של הסמכות להעביר לבוררות עלולה ליצור יותר קשיים מאשר לסייע.
לאה רקובר: אנחנו היינו משמיטים את סעיף 79ב בנוגע לבוררות.
לאה רקובר: רשמי ההוצאה לפועל לא מעבירים הליכים לבוררות.
לאה רקובר: הליכי בוררות מתאשרים על ידי בית המשפט והחשש שלי הוא שאנחנו ניצור כאן איזה מנגנון עוקף הוצאה לפועל על ידי העברה של הליכים לבוררות.
לאה רקובר: אני חושבת שיהיה נכון שלא לאמץ את סעיף 79ב לחוק בתי המשפט.
תמי סלע: גם לגבי ארבעת ההליכים השיפוטיים.
תמי סלע: שם יש באמת צד ג' שלא היה מעורב עד עכשיו.
לאה רקובר: אם תרשו לנו, אנחנו נבוא עם נוסח מוצע.
דוד רותם: תבדקו את הנושא ותבואו עם נוסח.
שחר קטוביץ: לעניין הסעיף הזה.
שחר קטוביץ: אנחנו הצענו להחיל דווקא את סימנים (ה) ו-(ו) לחוק בפרק א' והצענו להחיל את כל סימן ו' וסימן ז', להוריד סעיפים מסוימים, פליליים וכולי, ואני אסביר גם למה.
שחר קטוביץ: למשל, הרחקת קטין מדיון.
שחר קטוביץ: זה לא מופיע בסעיפים שאימצתם.
שחר קטוביץ: צריך לעבור סעיף-סעיף ולראות למה כן ומה לא.
דוד רותם: אני אמרתי להם לבדוק והם יציעו לנו נוסח לגבי סעיף 74 לחוק המקרקעין.
דוד רותם: אם זה יתקבל, נפתרה הבעיה.
דוד רותם: אנחנו נשמע מה התגובה.
דוד רותם: יש עוד הערות לסעיף 3?
שחר קטוביץ: אם נחיל את חובת פרוטוקול מבית המשפט, אפשר להוריד את סעיף 3א בחוק.
תמי סלע: חובת הפרוטוקול כבר חלה מכוח סעיף מפורש בחוק ההוצאה לפועל.
שחר קטוביץ: אמרתי שאם נחיל את הסימן, אפשר יהיה להוריד את סעיף 3א.
תמי סלע: הערה שהערתי קודם לגבי תקופת הכהונה של החברים בוועדה.
תמי סלע: לאיזה תקופה אתה רוצה לקצוב?
דוד רותם: הם יגידו לנו מה הם רוצים.
שחר קטוביץ: קודם כל נדע מה ההרכב.
קריאה: חמש שנים.
יוסף תלרז: לעניין הפסלות שהצעת, מדובר על הפסלות של הרשם, ביקשת להפקיד את זה בידי נשיא בית המשפט העליון, לא הפסלות של הרכב בית הדין.
שחר קטוביץ: ברור שלא.
שחר קטוביץ: בית הדין, קטונתי מלהתערב בענייניו.
שחר קטוביץ: מספיק לי מה שקורה אצלי באולם וגם זה יותר מדיי.
יוסף תלרז: לנשיא בית משפט השלום תהיה סמכות ערעור.
שחר קטוביץ: בסדר.
דוד רותם: סעיף 3ב.
תמי סלע: 3ב.
תמי סלע: הממונה על רשמי ההוצאה לפועל     (א)	שר המשפטים, לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים – כאן צריך להציע מנגנון אחר – שופט בית משפט השלום שהסכים לכך – וזה בעצם מה שקיים היום וההצעה הממשלתית הייתה מי שכשיר לכהן כשופט – לממונה על רשמי ההוצאה לפועל.
תמי סלע: (א1)	הצעה אלטרנטיבית שמבוססת על מה שקיים היום, להשאיר את הקיים לעניין משכורתו, גמלתו, דרגתו ותנאי שירותי של הממונה.
דוד רותם: אני לא קובע משכורות ולא מתעסק בזה.
תמי סלע: זה מה  שקיים היום.
דוד רותם: אז אני לא צריך את זה.
תמי סלע: הממונה על הרשמים יהיה אחראי – בסעיף המקורי – על כלל רשמי ההוצאה לפועל ויהיה כפוף למנהל מערכת ההוצאה לפועל.
תמי סלע: בהצעה האלטרנטיבית לומר מבחינה מקצועית אחראי על כלל רשמי ההוצאה לפועל ולא לציין במפורש את הכפיפות למנהל מערכת ההוצאה לפועל, כפי שזה בעצם היום.
תמי סלע: אין בהוראת סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראת סעיף 3(ו) – שזו ההוראה לגבי אין עליו מרות זולת מרותו של הדין – או כדי לאפשר התערבות בשיקול דעתו השיפוטי והמקצועי של הרשם בהפעלת סמכויותיו על פי דין בנוגע להליך שבפניו.
תמי סלע: (ג)	תקופת כהונתו של הממונה על הרשמים תהיה שבע שנים והוא יכהן תקופת כהונה אחת בלבד.
תמי סלע: (ד)	הממונה על הרשמים יהיה עובד המדינה, ויחולו עליו הדינים החלים על עובדי המדינה, בכפוף להוראות לפי סעיף זה.
תמי סלע: לעניין דרך המינוי.
תמי סלע: אם הוא יהיה אחד החברים בוועדה, הוא לא יוכל להתמנות על ידה ואפשר להציע דרך אחרת, אולי השר והנשיא.
יוסף תלרז: השאלה מה הסיפא של הסעיף הזה.
יוסף תלרז: בכפוף להוראות סעיף זה.
יוסף תלרז: למי יש סמכות התקנה של ההוראות האלה?
תמי סלע: ההוראות של הסעיף.
שחר קטוביץ: הוא יהיה שופט שלום עובד מדינה?
שחר קטוביץ: זה מה שכתבתם.
דוד רותם: תכף נפתור את הבעיה.
לאה רקובר: אנחנו כמערכת בתי המשפט לא חושבים ששופט שהוא חלק מהמערכת המשפטית יכול לעמוד בתפקיד ברשות המבצעת.
לאה רקובר: לכן לפי דעתנו הוא לא יכול להיות.
תמי סלע: רק להזכיר שזה חוק ההוצאה לפועל הקיים בנוסחו.
לאה רקובר: כי הרשמים היו רשמי בית המשפט, אבל עכשיו אנחנו מוציאים אותי.
ענת ליברמן: הם היו חלק מהרשות השופטת ולכן מישהו מתוך הרשות השופטת היה ממונה עליהם כי הם היו שייכים לאותה רשות.
דוד רותם: אם אנחנו נכתוב ששר המשפטים ימנה שופט בדימוס כממונה על הרשמים?
קריאה: זה פתח לצרות.
יוסף תלרז: שופט שלום או שופט מחוזי?
דוד רותם: שופט שלום בדימוס.
ענת ליברמן: אנחנו מצמצמים את עצמנו למספר מצומצם של מתמודדים.
דוד רותם: צריך רק אחד כזה.
ענת ליברמן: כן, אבל אנחנו צריכים גם ממונה על התלונות ואנחנו צריכים שופט שיהיה בוועדה.
ענת ליברמן: לא יכולה להיות כפילות ביניהם.
דוד רותם: שופט בוועדה, זה שום דבר.
ענת ליברמן: אנחנו רוצים שופטים בקורסים.
דוד רותם: הקורסים הם לא בעיה שלכם ואל תתעסקו בזה.
ענת ליברמן: קורס כמו שצריך.
דוד רותם: אתם לא תתערבו במי יהיו השופטים ומה יהיו התכנים.
דוד רותם: יש אחד שהולך להיות ממונה על הרשמים.
דוד רותם: לבוא ולכתוב כמו שאתם כתבתם, מי שכשיר להיות שופט שלום, פירושו של דבר כל עורך דין שהיה חמש שנים עורך דין והסיפור נגמר.
דוד רותם: הוא לא עבר קורס, לא עבד בדיקה, לא עבר שום דבר.
ענת ליברמן: אנחנו יכולים להקשות את התנאים.
ענת ליברמן: לומר מי שכשיר להיות שופט בית משפט מחוזי או מי שכיהן כרשם הוצאה לפועל במשך איקס שנים.
ענת ליברמן: להקשיח את התנאים, אבל ללכת על שופט בדימוס, המבחר מצומצם.
ענת ליברמן: מי שצריך לבוא לאיזשהו תפקיד אחרי שהוא פרש לגמלאות, הוא לא בא לשבת בוועדה ארבע פעמים בשנה אלא הוא בא אחרי שהוא פרש לגמלאות ורוצה לעשות דברים אחרים.
ענת ליברמן: זה לא פשוט למצוא ואנחנו רוצים למצוא מישהו שהוא איכותי.
ענת ליברמן: אנחנו יכולים למצוא מישהו איכותי גם בלי שיהיה שופט.
ענת ליברמן: יש אנשים שהם מספיק איכותיים שיש להם כושר ניהול מאוד מאוד גבוה, שיש להם בקיאות בהליכי הוצאה לפועל והם לא חייבים להיות שופטים.
ענת ליברמן: אפשר לבקש שהוא יהיה עם ותק של עשר שנים, אפשר לבקש שיהיה לו ניסיון מוכח בהוצאה לפועל.
דוד רותם: ותק של עשר שנים והוא מומחה לניהול.
דוד רותם: מה הוא עשה בעשר השנים האלה?
דוד רותם: מה שאת אומרת לי בעצם זה שניקח עורך דין שגמר לפני עשר שנים ומאז היה מנכ"ל של איזה גוף והוא בעל ניסיון בניהול.
דוד רותם: אני לא רוצה אותו.
דוד רותם: אני רוצה מישהו שהוא האיש המקצועי.
דוד רותם: אני לא מדבר כאן על אדמיניסטרציה.
דוד רותם: אני מדבר כאן על הנחיות מקצועיות.
ענת ליברמן: אז ניקח רשם, ניקח מישהו שכיהן כרשם, שמכיר את המטריה, שמכיר את השטח.
דוד רותם: כמה שנים הוא צריך להיות רשם?
ענת ליברמן: חמש שנים רשם.
ענת ליברמן: מישהו בן שבעים שיבוא עכשיו לשבע שנים?
לאה רקובר: לא כל הוצאה אלטרנטיבית היא יותר טובה.
לאה רקובר: צריך לבדוק.
לאה רקובר: אם שופט לא, אבל רשם, תחשבו טוב.
שחר קטוביץ: למה לא שופט שלא יהיה עובד מדינה?
לאה רקובר: כי אין אנשים שרוצים לצאת ממערכת השיפוט.