GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גרנר: ככל שאתה מעמיס יותר, בסוף לא יהיו עסקים ולא יהיו רישיונות.
דוד רותם: הרי מרבית העסקים ממילא עובדים ללא רישיון.
גרנר: זה לא נכון.
דוד רותם: יותר מידי שנים עורך דין של רשויות מקומיות.
ציפי חוטובלי: אדוני היושב ראש, אני רוצה לומר כמה דברים לגבי החוק כי כל הזמן מדברים על הגרסה המקורית של החוק.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שצריך לדבר גם על ההרחבות.
דוד רותם: עוד לא הגענו לחוק שלך.
דוד רותם: הוועדה הזאת אמנם עמוסה מאוד אבל היא מתחילה בזמן.
דוד רותם: מכיוון שלא היית פה, החלטתי קודם להתחיל עם המעקב.
רותי אלדר: הייתי רוצה להתעכב על הנושא של אכיפה על עסקים פרטיים.
רותי אלדר: אני חושבת שהדרך הטובה ביותר היא שאנשים שמשתמשים בשירות הם בעצמם יבדקו ויוודאו שהאנשים שנותנים את השירות עברו את התהליך הזה.
רותי אלדר: ללא פרסום נרחב בציבור של החוק הזה וללא מודעות הציבור זה לא יעבוד, אין סיכוי.
רותי אלדר: כמו שעושים פרסום לגבי תאונות דרכים וכמו שעשו פרסומים לגבי עובדים זרים, ניתן לעשות פרסום נרחב, שאנשים בעצמם הם אלה שיבדקו האם בקייטנה, האם הנהג שמסיע מבית הספר, האם יש לכל אלה האישור הנדרש והילד שלהם בטוח כשהוא נוסע בהסעה.
רותי אלדר: יותר מזה.
רותי אלדר: גם המשטרה, שעושה מבצעי אכיפה נקודתיים בנושאים שונים ובתחומים שונים, יכולה מידי פעם לעשות מבצע אכיפה גם בנושא הזה.
רותי אלדר: לבדוק מחזורים מסוימים, להיכנס באופן יזום למוסדות ולבדוק אם יש אישורים.
רותי אלדר: רק בדרך הזאת ניתן יהיה לאכוף.
נעמה מנחמי: אני רוצה להגיב לדברי אשר גרנר.
נעמה מנחמי: קודם כל, לגבי מטרות חוק רישוי עסקים.
נעמה מנחמי: מטרה 2 במטרות היא: "מניעת סכנות לשלום הציבור ואבטחה מפני שוד והתפרצות".
גרנר: זה מה שאמרתי.
דוד רותם: לא, אתה יצרת את זה ששלום הציבור זה רק זה.
דוד רותם: זה פסיק ברור.
דוד רותם: שאלתי אותך אם יש פסיק והסברת לי שזה משפט אחד.
דוד רותם: שוד והתפרצות זה בנוסף להבטחת שלום הציבור.
דוד רותם: ו"ו החיבור זה פסיק אדיר.
נעמה מנחמי: זה דבר אחד.
נעמה מנחמי: סעיף 3 אומר: "בטיחות של הנמצאים במקום העסק או בסביבתו".
נעמה מנחמי: לדעתי זה גם נכנס כאן.
נעמה מנחמי: אם היה לנו ספק לגבי זה, אני רוצה לתת לך דוגמה לגבי הסעיף שעוסק במכירת משקאות.
נעמה מנחמי: סעיף 2א פסקת משנה 3 אומרת: "מניעת רישיונות מאנשים שאינם ראויים להם בשל עברם הפלילי או מהימנותם או שלדעת המשטרה אינם ראויים להם בשל אופיים".
נעמה מנחמי: זה עוסק בסעיף שנוגע לרישיון עסק למכירת משקאות.
נעמה מנחמי: כלומר, ברור לחלוטין שהחוק הזה המטרה שלו היא למנוע שעסקים יהיו בידיהם של אנשים או יופעלו על-ידי אנשים שאנחנו חושבים שהם מסכנים את הציבור.
נעמה מנחמי: אנחנו לא מדברים על חוק שהמטרה שלו היא רק מטרה תברואתית או למנוע סכנות מפני שריפה.
נעמה מנחמי: אני חושבת שהחוק הזה לחלוטין נכנס בטבעיות רבה מאוד לתוך החוק.
נעמה מנחמי: חבל לי שמשרד הפנים לא בא ביוזמתו ומציע להירתם למטרה כל-כך חשובה.
גרנר: אני לא חושב.
גרנר: בתחום של בטיחות, גברתי המלומדת, מה שאת אומרת שזה לא נכון.
גרנר: יש הגדרה מה זה בטיחות.
נעמה מנחמי: לא בטיחות, מניעת סכנות לשלום הציבור.
נעמה מנחמי: אני יכולה לתת לך עוד דוגמה.
גרנר: לגבי סעיף 2. שימי לב מה שהמחוקק עשה וזאת כוונתו.
גרנר: כשהוא לא הצליח מבחינת המטרות מסעיף 1 עד 6, המחוקק, על פי סמכותו, החליט להוסיף את סעיף 2. שימי לב שכל הסעיפים האלה הם לא חלק מהמטרות רק הוא הוסיף אותם על-פי סמכותו בחוק.
גרנר: זה בדיוק מה שאמרתי.
נעמה מנחמי: בסדר גמור, אנחנו לא אומרים שהחוק כרגע As Is.
גרנר: זאת עמדתנו.
גרנר: אני חושב שההעמסה היא לא נכונה ולא צריך לאכוף את החוק הזה דרך חוק אחר.
דוד רותם: הרבה תועלת לא נפיק מהדיון הזה כי אנחנו רואים מה קורה כאן.
דוד רותם: אנחנו נעבור לדון בהצעת החוק של חברת הכנסת חוטובלי ואחר-כך נסכם את הדיון הזה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להציג את הרקע להרחבת החקיקה בנושא הזה.
ציפי חוטובלי: בעצם הצעת החוק כוללת שני חלקים.
ציפי חוטובלי: חלק אחד מדבר על מניעת העסקה של אדם שהתעלל באדם עם מוגבלות שכלית או התפתחותית, הרחבת המונח "חסר ישע".
ציפי חוטובלי: החלק השני, שדווקא עליו חשוב לי להרחיב את הדיבור בגלל הסכמות שהגעתי אליהן עם המשרדים השונים, נוגע לעבירות אלימות.
ציפי חוטובלי: הרקע להצעת החוק היא סדרה של מקרי התעללות והזנחה של גננות ומטפלות בילדים.
ציפי חוטובלי: לצערנו הרב, המקרים האלה הלכו ונעשו נפוצים יותר.
ציפי חוטובלי: לאור ריבוי המקרים חשבנו שראוי להרחיב את נוסח החוק הזה גם לאנשים שהורשעו בעבירות אלימות.
ציפי חוטובלי: המשרד לביטחון פנים, משרד המשפטים ומשרד הרווחה, ישבנו בישיבה משותפת ודיברנו על המנגנון שהחוק הזה מציע.
ציפי חוטובלי: מבחינת המשרדים, המנגנון הזה הוא מנגנון כבד מידי.
ציפי חוטובלי: הם טוענים שיש אפשרות להגיע למנגנון חלופי טוב יותר.
ציפי חוטובלי: לי חשוב להבהיר לגבי נוסח הצעת החוק.
ציפי חוטובלי: יש כאן הסכמה על סעיף 2 שעוסק בחסרי ישע.
ציפי חוטובלי: חשוב לי מאוד להבהיר, אני לא חוזרת בי מהאפשרות להעלות בקריאה שנייה ושלישית את נושא האלימות, במידה ואתם לא תצליחו להגיע תוך חודש לאותו מנגנון חלופי שדיברתם עליו.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהערך החשוב ציבורית בכך שגננות, מטפלות, כל אותם אנשים שבאים במגע עם נערים, עם ילדים קטנים, עם פעוטות, עם אנשים חסרי ישע, חשוב מאוד שהאנשים האלה לא יוכלו לפתוח דף חדש ולהיות מועסקים במקומות חדשים, לאור העובדה שאלה מקרים נפוצים.
ציפי חוטובלי: לכן חשוב לי מאוד שתהיה אפשרות וזה יהיה רשום בפרוטוקול וכך סיכמנו גם בינינו, שבמידה ואתם לא מצליחים לייצר מנגנון חלופי, אנחנו נוכל להעלות בקריאה השנייה והשלישית את הצעת החוק בנוסחה המלא ולא בנוסח המצומצם, כפי שהסכמנו עליו לגבי קריאה ראשונה.
דוד רותם: צריך להיות ברור, קואליציה זה דבר חשוב.
דוד רותם: בוועדה הזאת ההסכמות שבין היוזמים לבין הממשלה לא מחייבות אותי.
דוד רותם: אני לא צד להסכמים האלה, אני כבר אומר לך.
דוד רותם: גם אם יגיעו או לא יגיעו, אם אני חושב שהחוק הזה הוא נכון אז אני מעלה אותו מתי שאני רוצה.
דוד רותם: בינתיים הממשלה מחייבת בדברים מסוימים.
דוד רותם: אפשר להדיח אותי.
דוד רותם: הקואליציה יכולה לכנס את ועדת הכנסת ולהדיח אותי.
דוד רותם: היא יכולה לנסות.
שירלי גלאור: אני סמנכ"לית אקי"ם.
שירלי גלאור: אני רוצה לחזק את החוק מההיבט של אנשים עם פיגור שכלי שנמצאים במסגרת דיור.
שירלי גלאור: במדינת ישראל חיים כ-7,000 אנשים עם פיגור שכלי במסגרות דיור חוץ ביתיות.
שירלי גלאור: מתוכם, כ-5,000 במעונות פנימייה.
שירלי גלאור: לאחרונה היתה יותר חשיפה תקשורתית אבל זה לא אומר שהדברים האלה לא קרו גם בעבר בהיעדר חשיפה.
שירלי גלאור: המקרים האלה של התעללות, של אלימות, הם לצערנו הרב רחוקים מהעין.
שירלי גלאור: אותם בעלי פיגור שכלי ואותם חסרי ישע לא יכולים לדווח, לא יכולים לספר.
שירלי גלאור: העובדה שהמקרים הקשים האלה קורים, אנחנו יודעים שהם קורים.
שירלי גלאור: שוחחנו גם עם משרד המשפטים ואנחנו מודעים לנושא שאדם שעבר עבירת אלימות, לא בהכרח יחזור על עבירת האלימות, להבדיל מאדם שעבר עבירת מין.
שירלי גלאור: כשאנחנו מדברים על חסרי ישע, אני חושבת שאנחנו לא יכולים לקחת את הסיכון והאפשרות.
שירלי גלאור: גם אם האפשרות היא אחת למאה שהוא יחזור על העבירה, אי-אפשר לקחת את הסיכון.
שירלי גלאור: אני מזמינה את הוועדה לבוא ולראות את האנשים.
שירלי גלאור: מדובר באנשים שלא יכולים להתבטא בכלל.
שירלי גלאור: יכול להיות שהמנגנון של החוק הוא אולי כבד כי הוא מחיל אותו על כלל המסגרות, אבל בטח על מסגרות דיור ובטח במסגרות חינוך, ששם המגע הוא קרוב ויום יומי ולצערי הרב הוא פוטנציאל לעבירות.
שירלי גלאור: לכן אני חושבת שהחוק הוא מאוד חשוב במתכונת הנוכחית של עבירות אלימות ובהחלט צריך להרחיב את החוק.
נעמה מנחמי: אני חושבת שאין מחלוקת בחדר לגבי הנושא של הוספת חסר ישע.
נעמה מנחמי: משרד המשפטים תומך בהחלט.
נעמה מנחמי: זה מופיע גם בהצעת החוק הממשלתית.
נעמה מנחמי: אולי תרצו להרחיב בנושא של אלימות כלפי חסרי ישע?
עמית מררי: גם לגבי חסרי ישע היה לנו איזה שינוי בנוסח שהוגש על-ידי חברת הכנסת חוטובלי.
נעמה מנחמי: למי שרוצה, יש פה נוסח משולב ואז תוכלו לראות את השינויים האלה.
עמית מררי: לדעתי, רק השינויים של הסעיף 1 לא מופיעים.
עמית מררי: נכון שיש הסכמה.
עמית מררי: גם בהצעת חוק ממשלתית, היא טרם פורסמה, אבל קיבלה אישור של ועדת שרים לענייני חקיקה.
עמית מררי: זאת הצעה מקיפה מאוד ואחד הרכיבים שלה זה הוספה של מוסדות לחסרי ישע.
דוד רותם: כמה זמן זה ייקח עד שהיא תבוא לדיון?
דוד רותם: יחד עם הקודקס האזרחי?
עמית מררי: היא אושרה על-ידי ועדת שרים.
עמית מררי: עברנו את המכשולים המהותיים.
עמית מררי: עכשיו צריך לפרסם הצעת חוק כחולה.
עמית מררי: אני מניחה שתוך חודש אפשר יהיה להעביר.
דוד רותם: אחרי שנעביר את החוק הממשלתי, מי יפקח על היישום?
עמית מררי: אני מניחה שכל המשרדים ה נוגעים בדבר.
דוד רותם: הנחות כאלה, זה מה שאומרים: הנחות ואנחות בטלות.
עמית מררי: כמו שאמרתי קודם, אנחנו מקיימים דיונים ושבים ומעלים את הנושאים האלה.
עמית מררי: טוב שהם עולים פה בוועדה ואנחנו מקבלים רעיונות.
עמית מררי: חלק מהרעיונות שהועלו פה בוועדה בדיונים קודמים גם הוכנסו להצעת החוק.
דוד רותם: גברתי, היועצת המשפטית, נא להקריא את החוק.
נעמה מנחמי: ברשותך, אקרא עם התיקונים המשולבים.
עמית מררי: אולי נציין את העמדה שלנו לגבי ההרחבה לעבירות אלימות?
דוד רותם: תצייני את זה מאוחר יותר כי עד 10:30 אני רוצה להצביע על החוק.
עמית מררי: כפי שאמרנו גם לחברת הכנסת חוטובלי, נושא הרחבת החוק גם לעבירות אלימות למעשה עלה בשלב הראשוני של חקיקת החוק המקורי והוחלט לא לעשות כן מהטעם שאפשר לעשות אבחנה ברורה בין עבירות אלימות לעבירות מין.
עמית מררי: עבירות מין מקבלות התייחסות מיוחדת גם בחיקוקים ספציפיים אחרים, חוק הגנה על הציבור, חוק חזרת עבריין לסביבת נפגע עבירה, באמת מביאים לידי ביטוי את המיוחדות לצד השלילי של עבירות מין, הן בקושי בחשיפה, הן בנזק הנפשי הממושך שהן יוצרות והן במועדות של מי שמבצע אותן.
עמית מררי: אני מציעה שמשרד הרווחה ירחיבו בנושא הזה.
עמית מררי: עבירות אלימות מבוצעות בשל מגוון של רקעים ולא בהכרח מי שמבצע עבירות אלימות יהיה מסוכן ברקעים שונים מאלה שהוא ביצע את העבירה.
עמית מררי: החוק הזה בעצם יוצר מנגנון אוטומטי שחל על מגוון רחב ביותר של מוסדות, יוצר איסור העסקה נרחב ביותר, כשברירת המחדל, בניגוד לחוק הגנה על הציבור, שיש בו איזה מנגנון של הערכת מסוכנות, פה האיסור הוא אוטומטי.
עמית מררי: לכן אנחנו חושבים שלגבי עבירות אלימות ואנחנו בהחלט שותפים לדאגה שהיתה כאן ולצורך ליצירת איזה מנגנון שיאפשר התחשבות בעבר פלילי בנושא עבירות אלימות במוסדות מהסוג הזה שהוזכרו כאן.
עמית מררי: אנחנו חושבים שצריך למצות לבחון דרכים אחרות באמצעות חוק המרשם הפלילי ברוח המסקנות של ועדת קנאי כדי ליצור מגנון ממוקד יותר שיפתור את הבעיה הזאת.
דוד רותם: כבר פתרתם את בעיית המחשוב במרשם הפלילי?
עמית מררי: בעיית המחשוב היא בעיה - - -
דוד רותם: זאת בעיה שאי-אפשר לעשות כלום עם המרשם הפלילי כי יש בעיית מחשוב.
דוד רותם: שנה וחצי אני מחכה לקדם הצעת חוק רק שיפתרו את בעיית המחשוב.
עמית מררי: בכל מקרה, כמו שאמרה חברת הכנסת חוטובלי, אנחנו נקיים ישיבה בנושא, בהשתתפות כל הגורמים האחרים כדי שבאמת הבעיות שקיימות בשטח יוצפו.
עמית מררי: המטרה היא למצוא פיתרון ממוקד יותר שגם ייקח בחשבון אינטרסים אחרים, כמו את הצורך במתן אפשרות לשיקום לעבריינים מבלי ליצור הגבלה שלא נדרשת על העיסוק שלהם.
נעמה מנחמי: החוק הזה הוא באמת חוק שדורש מהרבה מאוד מערכות להירתם אליו.
נעמה מנחמי: עצם הוספת הנושא של האלימות ולכן גם הורדת סעיף 13, גם היא מבחינת היישום של החוק, כפי שראינו בחלק הראשון של הדיון, גם כך הוא מאוד קשה ועדיין לא נכנס באמת לשיאו.
נעמה מנחמי: יש כאן איזה חשש של ההוספה של עבירות האלימות ואיתה הכנסה של כל המגזרים רווי הנשים בהעסקה שלהן, עשויה להכביד על חוק מעבר למה שהוא יכול כרגע לשאת.
ציפי חוטובלי: כיושב ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, אני לא רואה שום בעיה בזה שציבור הנשים כולו יצטרך לקבל את האישור.
דוד רותם: אם החוק שלך כולו יחייב את משרדי הממשלה לעבוד וזאת בעיה קשה.
נעמה מנחמי: צריך להישאר מציאותיים.
דוד רותם: צריך להישאר מציאותיים.
דוד רותם: זאת מציאות שהיא לא קיימת, זה קיים רק בעולם האגדות.
ישי שרון: אני רוצה לחדד את הנקודה שנעמה העלתה.
ישי שרון: באמת יש קשר הדוק בין שני הדיונים שאנחנו מנהלים פה היום.
ישי שרון: יש קשר הדוק בין אופן יישום החוק, שלכל הדעות מדובר ביישום לקוי ולוקה בחסר, לבין ההרחבות התדירות של החוק.
ישי שרון: מצד אחד, הבעיות שמתגלות בעניין יישום החוק, גם המודעות הנמוכה, גם ההזנחה של חלק מהרשויות בתחום הפיקוח, וגם האכיפה שכמעט ולא קיימת, ברור שמדובר בבעיות כרוניות.
ישי שרון: ברור שזאת הבעיה האקוטית שצריך לשים אותה בראש סדר העדיפויות.
ישי שרון: מנגד, נדמה שאין הרבה חוקים שעברו כל-כך הרבה שינוים והרחבות בשנים האחרונות.
ישי שרון: כל שנה שנתיים אנחנו רואים תיקון אחר תיקון שמרחיב את החוק גם במישור המוסדות וגם במישור האוכלוסייה שמועמדת להעסקה.
ישי שרון: לכן קשה להימנע מהתחושה שקיים קשר הדוק בין השניים.
ישי שרון: ההרחבה של המעגל והכבדת הנטל על הרשויות במידה רבה מכשילה את האפשרות ליישם את החוק הזה כראוי, כלפי האוכלוסיות המאוד ייחודיות שעבורן חוקק הזה מלכתחילה.
ישי שרון: לכן אנחנו צריכים לחשוב על זה שהצעות שבאות להרחיב את החוק הזה באופן משמעותי עוד יותר רק יגבירו את הקשיים ובעצם יחתרו תחת המטרות הראשונות שלשמן חוקק החוק.
ישי שרון: יחד עם זאת, גם אנחנו לא מתנגדים עקרונית להרחבה לגבי אוכלוסיית חסרי הישע, בגלל שזה באמת עולה בקנה אחד עם הרציונאליים המקוריים של הצעת החוק.
ישי שרון: אנחנו רואים בעייתיות גדולה מאוד בהרחבת החוק לגבי עבירות אלימות.
ישי שרון: עמית דיברה על הרציונאליים של החוק, למה מלכתחילה הוא הוחל על עברייני מין, כפי שבאמת קיימים הסדרים ייחודיים אחרים לגבי האוכלוסייה הזאת.
ישי שרון: נראה לי שההצעה הנוכחית חורגת מהרציונאלים האלה ובעצם פוגעת יתר על המידה גם בזכויות היסוד של אותם מועמדים לעסקה וגם באינטרס הציבורי שקיים בשיקום.
ציפי חוטובלי: סליחה, הזכות שלנו להגן על הילדים היא גבוהה יותר מאשר הזכות של אדם שעבר - - -
דוד רותם: חברת הכנסת חוטובלי, לסנגוריה יש עמדה מאוד ברירה.
ישי שרון: אין חולק שהשיקול של הגנה על הציבור הוא גם שיקול חשוב.
ישי שרון: המחלוקת היא איפה נמצא האיזון.
ישי שרון: המטרה העיקרית של החוק הזה, שבעצם נוקט באמצעי מאוד ייחודי ופוגעני הוא שהוא מצודק רק באותם מקרים ייחודיים של אוכלוסיה שיש לה אחוזי רצידיביזם גבוהים מאוד שנובעים מפתולוגיה ומסטייה אישית, מפגיעה אישית ומצלקת שנגרמת בעצם לכל החיים.
ישי שרון: אותה סביבת עבודה שמאפשרת הזדמנות וגם תמריץ להישנות המעשים.
ישי שרון: עבריין אלימות בעצם לא צריך את אותה סביבת עבודה, הוא יכול לבצע את העבירה הזאת גם בסביבת עבודה אחרת.
ציפי חוטובלי: ממש לא.
ישי שרון: הרקע לעבירות אלימות הוא מגוון יותר, הוא לא בהכרח נובע, כמו בעבירות מין, סביב פתולוגיה או סטייה מסוימת.
ישי שרון: אפשר להתווכח באמת על הרציונאלים של החוק.
ישי שרון: הטיעון הראשון שהצגתי אני חושב שהוא טיעון חזק שצריך להיות בראשו של כל אחד שבאמת דואג ליישום החוק הזה.
ישי שרון: אנחנו רואים, אנחנו מרחיבים את החוק הזה עוד ועוד.
ישי שרון: אנחנו שומעים כאן את הדברים ואנחנו רואים שהחוק הזה פשוט לא נאכף.
דוד רותם: אין צורך לחזור על דברים.
ישי שרון: המרכיב הבעייתי השני נוגע להחמרת הענישה.
ישי שרון: בנתונים ששמענו כרגע, שאין כתבי אישום וכמעט לא נפתחים תיקי חקירה והעניין בכלל לא מגיע לבתי משפט.
ישי שרון: אם יש בעיה של הרתעה ברור שהיא לא נעוצה ברמת האישה אלא בבירור נעוצה במישור האכיפה.
ישי שרון: לכן אנחנו לא חושבים שיש הצדקה כרגע להחמיר.
ציפי חוטובלי: גם משרד המשפטים העיר את ההערה לגבי הרקע הפסיכולוגי לעבירות אלימות מול עבירות מין.
ציפי חוטובלי: אני לא מקבלת את האבחנה הזאת.
ציפי חוטובלי: יש כאן מציאות שבה מטפלת יצרה דפוס התנהגות של התעללות בילדים.
ציפי חוטובלי: אני לא רוצה שהיא אי פעם תתקרב לסביבת עבודה של ילדים.
ציפי חוטובלי: לא מעניין אותי כרגע החזרתיות של עבירות מין לעומת עבירות אלימות.
ציפי חוטובלי: כשאדם מעל בתפקידו כמי שאמור להיות אמון על שמירה והשגחה של ילדים קטנים, אני לא רוצה שהאדם הזה יחזור למעגל העבודה במסגרת של השגחה על ילדים קטנים.
ציפי חוטובלי: זה ברור לגמרי שהאינטרס הציבורי כאן לא מתעניין כל-כך, האם יש כאן אופציה לחזרתיות או לא.
ציפי חוטובלי: ברור לי שהאדם הזה לא יודע לבצע את תפקידו ולכן הוא לא יכול לשמש בתפקיד כזה.
דוד רותם: גברתי היועצת המשפטית?
נעמה מנחמי: לאור ההסכמות שהיו, שכרגע בקריאה הראשונה לא נעלה את נושא  האלימות, הוא שמור לקריאה השנייה והשלישית ולא תיטען טענת נושא חדש, כפי שהוסכם עם משרד המשפטים.
נעמה מנחמי: אני אקרא את הנוסח המצומצם עם התיקונים.
נעמה מנחמי: "הצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון)".
נעמה מנחמי: אחר-כך נקרא לו בשם אחר.
נעמה מנחמי: סעיף 1 – תיקון שם החוק, כרגע אין צורך בו.
נעמה מנחמי: תיקון סעיף 1 – אנחנו נוסיף את הגדרת "חסר ישע", "מי שמחמת גילו, מחלתו או מוגבלותו הגופנית או הנפשית ליקויו השכלי או מכל סיבה אחרת, אינו יכול לדאוג לצרכי מחייתו לבריאותו או לשלומו".
נעמה מנחמי: בעקבות הערה של רביד, אנחנו נוריד את סעיף ב' שמוחל כבר בעצם בתוך חסר ישע ואין בו צורך.
נעמה מנחמי: לכן אם התיקון הזה יכנס ביחד אז אין צורך.
נעמה מנחמי: לגבי הגדרה של מוסד.
נעמה מנחמי: אני אקריא מסעיף קטן 2" בפסקה 1 אחרי קבוצות יבואו "או יחידים" ואחרי "קטינים" בכל מקום יבוא "אנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או חסרי ישע".
נעמה מנחמי: לגבי יחידים אנחנו מודעים לזה שיש כאן הרחבה נוספת.
נעמה מנחמי: לדוגמה, לנושא של נהגי מונית שהם יכולים להסיע יחידים.
נעמה מנחמי: אנחנו חושבים שלמרות שיש כאן הרחבה מאוד גדולה, היא כן מאוד ראויה.
נעמה מנחמי: לכן כרגע זה נשאר.
נעמה מנחמי: הן היו לנו דיונים לגבי הנושא של הוספת אנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או חסרי ישע בסעיף 1 להגדרה של המוסד.
נעמה מנחמי: למשל, אין בריכה שיש לה גם כניסה לאנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית.
נעמה מנחמי: כלומר, זה נשמע קצת מוזר להגדיר את זה כך.
נעמה מנחמי: אנחנו כן מציעים ששני נושאים בתוך הגדרה "מוסד" יועברו לסעיף 2ב.
נעמה מנחמי: נוסיף פסקת משנה 3 שעוסקת בנושא של אבטחה.
נעמה מנחמי: "מאבטח, בין השאר, קבוצות או אנשים כאמור", כשהכוונה כמובן לאבטחה של עסק למתן שירותים לבני אדם עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או חסרי ישע שהוספנו.
נעמה מנחמי: לגבי המסיע, הוספנו כאן "מסיע, בין השאר, קבוצה או יחידים", כדי להיות בקוהרנטיות עם התיקון הקודם של היחידים.
נעמה מנחמי: לכן, בסופו של דבר, אין צורך ממשי בנושא של הוספת בכל מקום "אנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או חסרי ישע".
נעמה מנחמי: אנחנו כן מוסיפים את המונח "או חסרי ישע" במקומות הבאים: בהגדרת מוסד ב-2א, כפי שהגדרתי.
נעמה מנחמי: בסעיף ב' גם כן ברישה שלו, אנחנו נוסיף "או חסרי ישע".
נעמה מנחמי: בהגדרה "עבודה" בסוף ההגדרה נוסיף גם כן "חסרי ישע".
נעמה מנחמי: בסעיף 4ג בשורה השלישית "אנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או לחסרי ישע.
נעמה מנחמי: מקום נוסף אחרון שמצאנו לנכון להוסיף את ההגדרה של חסרי ישע היא ב"מוסדות נוספים" בסעיף 11.
נעמה מנחמי: זה נוגע למוסדות נוספים ששר המשפטים יכול להוסיף לרשימה.
נעמה מנחמי: זה לגבי חסרי הישע.
קריאה: סעיף קטן 4 בהגדרת מוסד, "גוף אחר שבין עיסוקיו מתן שירותי חונכות, הדרכה".
נעמה מנחמי: סליחה, את צודקת.
נעמה מנחמי: כן, נוסיף גם כאן.
נעמה מנחמי: עוד תיקון שאנחנו מציעים לעשות כבר באותה הזדמנות.
נעמה מנחמי: בהגדרת "מוסד" בסעיף 2 יש "מועדון שמטרתו מתן שירות לקבוצה של בני אדם כאמור".
נעמה מנחמי: אנחנו מציעים לתקן "שבין מטרותיו" כדי להרחיב את זה.
נעמה מנחמי: עדיין בהגדרה של מוסד, בסעיף 3 אנחנו מציעים להוסיף "מוסד רפואי כהגדרתו בסעיף 24 לפקודת בריאות העם – 1940, "מרוכזים חולים סיעודיים כהגדרתם בתוספת השלישית לתקנות בריאות העם, רישום בתי חולים תשכ"ו".
נעמה מנחמי: להוסיף גם פסקה 5: "מסגרת שיקום לנכי נפש ומסגרת מגורים עצמאית ומוגנת כמפורט בסעיף ב1 לתוספת החוק שיקום נכי נפש בקהילה, התש"ס-2000.
נעמה מנחמי: חוק זה חוק שיקום חולי נפש בקהילה ונכי נפש כהגדרתם בחוק שיקום נכי נפש בקהילה.
נעמה מנחמי: רוב התוספת, אם לא כולן, הגיעו מהצעת החוק הממשלתית.
נעמה מנחמי: לגבי הנושא של עבירה - - -
מאיר ברקוביץ: ב-1 ב"מוסד" יורדות כל התוספות?
נעמה מנחמי: יישאר "או יחידים", ירדו כל התוספות של "אנשים עם מוגבלות שכלית או התפתחותית או חסרי ישע, שהעברנו אותם - - -      	העברנו את זה למטה בסעיף נפרד.
דוד רותם: רבותיי, תזכרו דבר אחד, זה הכול לצורך הקריאה הראשונה.
דוד רותם: בקריאה השנייה והשלישית, אם לא יפתרו את הבעיה הזאת בדרך אחרת, זה ייכנס עם המכנסיים, עם הנעליים ועם המעיל לתוך החוק.
נעמה מנחמי: הגענו לנושא של עבירה, תיקון סעיף 1 פסקה 3. כרגע לא נכניס את נושא עבירות האלימות אבל כן חשבנו שנכון באותה הזדמנות כן להוסיף עבירה של התעללות מינית בקטין או בחסר ישע לפי 368ג רבה לחוק העונשין, שזה כן הופיע בהצעת החוק.
נעמה מנחמי: פשוט זיקקנו באמת מתוך העבירות של ההזנחה והאלימות את זאת שקשורה לנושא של מין.
נעמה מנחמי: אנחנו מציעים להוסיף גם עבירה של פרסום והצגת תועבה לפי סעיף 214ב(1).
דוד רותם: מי הכניס את זה?
דוד רותם: זה מופיע בהצעה של חברת הכנסת חוטובלי?
נעמה מנחמי: לא. זה הופיע בהצעת החוק הממשלתית.
נעמה מנחמי: אנחנו מציעים, בהתאם להצעת החוק הממשלתית, להוסיף עבירה לפי סעיף 75 לחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955.
נעמה מנחמי: סעיף 13 כרגע, נראה לי שניתן לוותר על התיקונים שבו לאור העובדה שכרגע אנחנו לא מכניסים עבירות אלימות.
מאיר ברקוביץ: לא הבנתי איזה עבירות נוספו.
נעמה מנחמי: הוספנו עוד עבירות מין שלא היו מנויות בחוק שמופיעות בהצעת החוק הממשלתית.
מאיר ברקוביץ: התעללות נוסף?
נעמה מנחמי: התעללות מינית בחסר ישע, 369ג רבה.
יצחק קדמן: אלה אותן עבירות מין שלא קשורות בפרק י' אבל הן עדיין עבירות מין.
נעמה מנחמי: הן פשוט לא נמצאות בפרק י' אז הוספנו אותן.
ציפי חוטובלי: מאחר ובאמת הנושא של נשים זה רלוונטי יותר לאלימות, אז נכניס את זה - - -
נעמה מנחמי: לכן אנחנו נשארים כרגע - - -
קריאה: 368ג' לא קיבלתם נתונים על זה.
קריאה: את מכניסה גם את זה?
נעמה מנחמי: זה הופיע בהצעת החוק הממשלתית וכרגע אנחנו מוסיפים את זה.
נעמה מנחמי: שוב, אנחנו רק בקריאה ראשונה ויש לי עוד שתיים וחצי דקות.
רותי אלדר: את עבירות של 361, 362 ו-363 - - -
נעמה מנחמי: כרגע זה לא נכנס.
נעמה מנחמי: הנושא האחרון שנותר לנו באמת מתוך הצעת החוק שלפנינו זה הנושא של רף הענישה.
נעמה מנחמי: מוצע בהצעת החוק להעלות את רף הענישה לגבי מעסיק, מקנס לקנס או 3 חודשי מאסר ולגבי מועסק משנה לשנתיים.
נעמה מנחמי: זה לשיקול הוועדה.
דוד רותם: אנחנו נאשר את זה, מה זה משנה?
דוד רותם: ממילא הם לא תופסים את האנשים ולא מפקחים.
דוד רותם: מה אכפת לי שיהיה כתוב מאסר עולם חובה?
נעמה מנחמי: אני חושבת שיש בעיה עם העובדה שהחוק לא מפורסם.
נעמה מנחמי: לפחות לגבי מעסיקים, ההנחה שלי היא שהם לא מכירים את החוק.
נעמה מנחמי: לו היו מכירים היו מקיימים אותו.
נעמה מנחמי: לאור העובדה שאין אכיפה, יש לי קצת קושי לראות את הנחיצות של החמרת רף הענישה.
נעמה מנחמי: אני לא חושבת שהרף הוא לא הגיוני.
נעמה מנחמי: עונש של 3 חודשים הוא בהחלט סביר.
נעמה מנחמי: נראה לי שאולי אנחנו צריכים להתמקד ביידוע הציבור ובאכיפה.
ציפי חוטובלי: הם לא עובדים אז בגלל זה לא נחמיר?
דוד רותם: אנחנו נאשר את זה לקריאה ראשונה.
דוד רותם: אחרי זה אני אסכם את הדיון הקודם ואנחנו נדאג למודעות, יהיה בסדר.
נעמה מנחמי: כרגע זה נוסף לנוסח?
דוד רותם: לא, גמרנו, אני מצביע, מספיק.
נעמה מנחמי: לשם הבהירות, כל התיקונים שנוגעים להגדרת עבירה אנחנו כמובן לא נכניס כי כרגע אין צורך בהם.
דוד רותם: אשר פה אחד.
דוד רותם: עכשיו אני רוצה לסכם את הדיון של ישיבת המעקב.
דוד רותם: רבותיי, הדברים שמתגלים פה הם נוראיים.
דוד רותם: יש לנו בעצם חוק שעוסק בעברייני מין בקטינים.
דוד רותם: יש לנו פה מצב שאין אף אחד שמוכן לשים על הכתפיים שלו את השק הזה.
דוד רותם: אנחנו רואים פה איך שזאת חבילה עוברת, כל אחד מגלגל לשני.
דוד רותם: המשטרה לא מפקחת, משרד המשפטים דואג שאחרים יפקחו, משרד הרווחה, אחרים יפקחו.
דוד רותם: משרד החינוך, זה לא אנחנו, זה אחרים, נוציא חוזר.
דוד רותם: רבותיי היקרים, זה בדיוק מה שאמרתם.
דוד רותם: אני רואה את זה בחומרה רבה.
דוד רותם: אתם יודעים, יש לפעמים שהפיוזים עולים אצלי וזה בעיקר כשאחר-כך אני מקבל הצעות חוק ממשלתיות שבאות כאילו להחמיר יותר ולעשות עוד כל מיני דברים כשעוד לא פיקחנו את השלב הראשון.
מאירה בסוק: אדוני יזכיר את הרשויות המקומיות כי זאת פעם שלישית שהם לא מגיעים.
דוד רותם: אני אזכיר את מי שאני רוצה להזכיר.
דוד רותם: אתם חייבים להביא למודעות הציבור.
דוד רותם: אז דיברנו 10 ימים או מודעות.
דוד רותם: או שתגדילו את המודעות או שתפרסמו את זה במקום יותר טוב, אני לא יודע מה.
דוד רותם: אבל אתם חייבים להביא את החוק הזה לידי מודעות הציבור מסיבה אחת פשוטה.
דוד רותם: אני מאמין שמרבית המעסיקים לא ירצו להסתבך.
דוד רותם: אם תדאגו שהם ידעו את החוק, אז הם פשוט יקיימו אותי.
דוד רותם: אני חושב שגם יתר המשרדים צריכים לדאוג לטפל בזה.
דוד רותם: צריך להביא למודעות הציבור בכל מיני דרכים.
דוד רותם: קדמן, אתה הגוף הכי עשיר פה, אתה מפרסם כל הזמן מודעות, אני מציע שגם אתה תביא את זה לידיעת הציבורי וגם לידיעת ההורים כי גם הורים יכולים לפקח על הדברים האלה.
דוד רותם: בתוך 45 אני מצפה לקבל דיווח מכל משרדי הממשלה איך הם מקדמים את העניינים האלה.
דוד רותם: אני גם אדאג שהרשויות המקומיות – אני פשוט אקצץ להם בכמה מקומות אז הם יבואו לצעוק ואז הם יצטרכו גם כן לדווח.
דוד רותם: תודה רבה לכם, הישיבה נעולה.
דוד רותם: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.
דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – מעצרים) (תיקון מס' 9) (ערר שני ברשות והארכת מעצר או חידושו), התשע"א-2010.
אסנת כהן: אנחנו מציעים מספר תיקונים לחוק המעצרים בעקבות המלצות ועדת נאור שבוחנת את סדר הדין הפלילי ואת דיני הראיות.
אסנת כהן: מטרת התיקון היא לקבוע איזון בין עיקרון סופיות הדיון והעניינים שראוי שיתבררו בבית המשפט העליון על רקע העומס בבתי המשפט.
אסנת כהן: לפי נתונים שלנו מתקיימים כאלף דיונים בנושא הארכות מעצר, 600 דיונים בערערים על החלטות בית המשפט המחוזי והחלטות שנוגעות למעצר ומעל 40 אחוזים מתוכן הם ערערים שניים.
אסנת כהן: אנחנו מציעים להתאים את היקף זכות הערר השני להיקף זכות הערר בהחלטות שנוגעות לתיק העיקרי.
אסנת כהן: למעשה סעיף 53(א) מקנה זכות לערר שני ואנחנו מציעים להפוך את זה לערר ברשות.
אסנת כהן: אנחנו לא מזכירים את הקריטריונים והעילות לרשות כדי לאפשר שיקול דעת רחב לבית המשפט וגם מאפשרים לו לדחות על הסף את הבקשה בלי דיון בנוכחות הצדדים.
אסנת כהן: תיקון נוסף שאנחנו מציעים הוא לאפשר הארכת מעצר לאחר תשעה חודשים במקום לתשעים ימים, ב-150 ימים, בתיקים שמראש אנחנו יודעים שהדיון בהם מתמשך.
אסנת כהן: הלכנו בנושא הקריטריונים בעניין הזה לפי החלטת השופטת פרוקצ'ה בהחלטת בש"פ, תיק מרואן נאצר, שם היא מונה מספר קריטריונים לתיקים שצפויים להתארך והקריטריונים הם סוגי האישומים, מורכבות הנושא, מספר הנאשמים, סוגי הליכים פליליים ובהם בית המשפט, ואלה בעצם הקריטריונים שאנחנו מנינו בסעיף במקרים שאנחנו חושבים שמראש אפשר לדעת שהתיק יתארך ולכן אנחנו מבקשים להאריך את המעצר ל-150 ימים במקום ל-90 ימים.
אסנת כהן: תיקון נוסף שאנחנו מציעים הוא לאפשר מעצר גישור.
אסנת כהן: כיום נאשם שהיה עצור תשעה חודשים או יותר, רק לבית המשפט העליון יש סמכות להאריך את מעצרו ויש מספר מקרים בהם אנחנו רוצים שיהיה מעצר גישור שיאפשר להגיש בקשה לבית המשפט העליון, מעצר גישור ל-72 שעות.
אסנת כהן: בית המשפט המחוזי יאפשר לתת את מעצר הגישור הזה.
דוד רותם: אתם יודעים כבר לפחות חודש מראש שהתיק לא עומד להיגמר כי יש לכם תאריכים עד מתי הוא נמשך ואז אפשר לפנות לבית המשפט העליון כבר חודש מראש ולומר שאתם מבקשים הארכת המעצר.
אריה פטר: בית המשפט לא משתף פעולה עם דברים כאלה.
דוד רותם: מה זה בית המשפט לא משתף פעולה?