GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: סליחה, אני יודע שבעיקרון ועדת שרים לא עוסקת בדיני בחירות.
עמי ברקוביץ: אבל, דווקא בגלל שפה מדובר בפריצה של העיקרון של הריתוק לקלפי - - -
דוד רותם: יכול להיות, אבל עדיין אני חושב שהעיקרון הזה שוועדת שרים או שהממשלה איננה מתערבת בנושאים שקשורים לבחירות – היא לא אומרת: אני פה בעד, ופה נגד – זה דבר - - -. זה שחבר הכנסת אורלב הגיש את זה כהצעת חוק פרטית – בסדר, שיהיה בריא.
עמי ברקוביץ: אני רק רוצה להסביר שאם אכן זה ייכלל בהצעת החוק - -
דוד רותם: לא, זה לא ייכלל בשלב הזה.
עמי ברקוביץ: - - יש בעיה של התנגדות ממשלה.
עמי ברקוביץ: מכיוון שלהיבט הזה יש התנגדות, ואז זה ייכלל בהצעה, אז נצטרך לעשות אחד משניים: או לחזור לוועדת השרים - - -
זבולון אורלב: אני לא אחזור לוועדת השרים.
עמי ברקוביץ: לא, כשזה נכלל בהיבט הזה.
זבולון אורלב: יכול לכלול.
זבולון אורלב: ועדת השרים, לעניות דעתי, דנה בנושא הזה שלא כדין.
זבולון אורלב: הדבר השני, נאמרו שם דברים - - -
דוד רותם: עמי, אני מוכרח להודיע לך - למרות שאני חבר בקואליציה, אני לא אתחשב בעמדת הממשלה, בעמדת ממשלה לעניין חוקי בחירות.
דוד רותם: כי אחרת אנחנו עשויים להגיע למצב – אתה יודע – שמחר בבוקר אנחנו נגיד שצריך להגיש את הרשימות 17 יום לפני הבחירות, ותבוא הממשלה ותגיד: אני מתנגדת.
דוד רותם: שימור שלטון  לא בדרך הזאת.
דוד רותם: מה שכן, ולכן אני מציע את ההצעה שלי כדי שזה לא יהיה עניין חדש, חבר הכנסת אורלב יביא את הנתונים.
דוד רותם: ועדת הבחירות תבדוק את הנתונים.
דוד רותם: בסופו של דבר, זה יבוא להחלטה הן של הקואליציה, והן של הוועדה, ואז זה יבוא למליאה.
דוד רותם: ולכן אני אומר, אני לא אצרף את זה עכשיו כי אם אני מצרף את זה עכשיו אני צריך אחר כך להוציא את זה.
דוד רותם: הנוסח הזה אושר על-ידי כל הסיעות, זה עבר אצל כולן.
דוד רותם: אתה הבעת את ההסתייגות שלך – אני יודע.
דוד רותם: בקריאה שנייה ושלישית אדוני יבוא וינסה לשכנע את החברים למה הוא צודק.
סיגל קוגוט: אתם תטענו נושא חדש?
דוד רותם: לא תטענו נושא חדש.
דוד רותם: אני כבר מודיע, מי ש- - -
סיגל קוגוט: הממשלה תטען פה נושא חדש?
סיגל קוגוט: כי נושא חדש עושים לפי הטקסט, בדרך כלל.
דוד רותם: אם אתם לא מודיעים לי שאתם לא תטענו שזה נושא חדש, אני אכניס את זה עכשיו, ואחר כך נצטרך להוציא את זה.
דוד רותם: זה הרבה יותר מסובך.
עמי ברקוביץ: בסדר.
עמי ברקוביץ: העניין הוא שכיוון שאנחנו שמענו על ההצעה הזאת רק כרגע, השאלה היא האם אפשר שהות להתייעצות של כמה דקות.
דוד רותם: כן, בטח –  האם כדי לדעת אם תטענו נושא חדש או לא?
דוד רותם: מי יכול להעלות נושא חדש?
סיגל קוגוט: גם הממשלה.
דוד רותם: אבל, צריך חבר - - -
סיגל קוגוט: ואז ועדת הכנסת צריכה להכריע בזה.
דוד רותם: לא, זה תלוי.
דוד רותם: יש מקרים שבהם אני יכול להכריע בזה בוועדה עצמה.
סיגל קוגוט: לא כל כך.
דוד רותם: מה זה "לא כל כך"?
סיגל קוגוט: תלוי מה רמת הטענה – אם היא סתמית, או שיש בה ממש.
סיגל קוגוט: אבל, לא על הממשלה, לא על הממשלה.
דוד רותם: אבל, הממשלה אינה חברה בוועדת הכנסת.
אלעזר שטרן: הממשלה או חבר ועדה, ועובר אוטומטית לוועדת הכנסת.
סיגל קוגוט: הרי זה תיקון אקלקטי.
סיגל קוגוט: מצד אחד, נושא חדש זה לפי הטקסט, וכרגע זה לא בטקסט.
סיגל קוגוט: מצד שני, זה תיקון אקלקטי.
סיגל קוגוט: הוא עוסק במיליון דברים בחוק, אז אפשר גם להחליט על עוד כמה דברים.
סיגל קוגוט: אז אי אפשר להגיד מבחינה משפטית שזה ברור שזה נושא חדש.
סיגל קוגוט: אבל, אם אתם תתחילו לטעון נושא חדש, להריץ את זה לוועדת הכנסת, זה דבר שכדאי שהוועדה תדע.
עמי ברקוביץ: אני מעריך שלא.
עמי ברקוביץ: אני רק הייתי מבקש אם יש - - -
דוד רותם: יש לך, צא.
עמי ברקוביץ: בשים לב לכך, כמו שאמרתי קודם, יש החלטה מפורשת של ועדת שרים, אני חושב שאין לי כרגע את המנדט בשמה להגיד שאנחנו לא נטען את הטענה של נושא חדש בשלב הקריאה השנייה והשלישית.
עמי ברקוביץ: ולכן, לשאלת היושב-ראש, אני לא יכול כרגע להצהיר שהממשלה לא תטען את זה.
דוד רותם: אם כך, אני מוסיף את זה עכשיו לחוק כדי למנוע מכם לטעון את זה.
סיגל קוגוט: רגע, אבל אז אנחנו צריכים לכתוב לפחות את העניין הקילומטראז' אם אחר כך אנחנו נעשה מנגנון איך בודקים את זה כדי שלא ועדת הקלפי תבדוק.
אורלי עדס: אני מוכרחה לומר שעקרונית אני חושבת שהכנסת נורא צריכה להיזהר בקביעת קבוצות חריגות נוספות כי מעת לעת נקבעת עוד קבוצה ועוד קבוצה.
אורלי עדס: בסופו של דבר, החריגים עולים על הכלל, וצריך מאוד להיזהר עם זה.
דוד רותם: אורלי, אני מסכים איתך במאת האחוזים.
אורלי עדס: ושלא נכון לכרוך את זה גם בהצעה של ה - - -
דוד רותם: אני בהחלט מסכים איתך, והיה צריך לדון בזה בין השנייה והשלישית כדי שנראה למה אנחנו יכולים להגיע פה, ויכול להיות שהיו מקבלים את העמדה שלך.
דוד רותם: אבל, כשאומרת לי הממשלה: מטעמים פרוצדוראליים אני אנסה שלא לאפשר לכם לעשות את זה, זאת אומרת בעצם הממשלה - - -
עמי ברקוביץ: אני אומר לך שלשאלתך, אני כרגע לא מרגיש שאני מוסמך - - -
זבולון אורלב: מטעמים פרוצדוראליים אתה שומר לעצמך את האופציה.
דוד רותם: ולכן, יוצעו שתי הצעות מבחינת הוועדה.
דוד רותם: הצעה אחת – מה שאתם אומרים, הצעה אחת שאומר אורלב, וככה זה יבוא - - -
סיגל קוגוט: אבל, לפחות בואו נסכם על הקילומטראז'.
עמי ברקוביץ: לא הבנתי.
סיגל קוגוט: ועדת חוקה תניח עכשיו על שולחן הכנסת שתי הצעות חוק לקריאה ראשונה ביוזמת הוועדה.
סיגל קוגוט: אחת דנה בבנות השירות הלאומי, ואחת זה יוזמת ועדת הבחירות.
סיגל קוגוט: על בנות השירות הלאומי לפחות תקבעו מהו הקילומטראז'.
דוד רותם: 100 ק"מ.
אורלי עדס: יש לנו הצעה פרקטית – שלא לקבוע קילומטראז' כי זה רק יסרבל את עבודת ועדת הקלפי.
אורלי עדס: זה יקשה על העבודה ועל הבדיקה.
אורלי עדס: אולי נכון יותר לקבוע שיוכלו להצביע בנות שירות לאומי שלא משרתות ביישוב בו הן מתגוררות.
זבולון אורלב: את מרחיבה מאוד.
זבולון אורלב: את עושה נזק לעצמך.
אורלי עדס: - - - שזה יהיה יותר בנות.
אורלי עדס: אבל, יש - - -
סיגל קוגוט: לא. אורלי, אבל לא ועדת הקלפי תבדוק את זה.
סיגל קוגוט: היא תקבל אישור מה - - -
דוד רותם: אורלי, אם הבת שלי גרה באפרת והיא עובדת בירושלים, אז זה לא רציני שהיא תצביע בירושלים.
דוד רותם: אני מציע דבר מאוד פשוט.
דוד רותם: כל ההצבעה הזאת תהיה מותנית באישור מגוף מוסמך  שהוא ייתן אישור שהיא רשאית להצביע.
דוד רותם: הגוף הזה לא ייתן את האישור, אלא אם כן מקום השירות שלה הוא לפחות 100 ק"מ מהמקום שבו - - -
סיגל קוגוט: הרשימות שאתם תקבלו.
זבולון אורלב: אגב, הגוף יכול להיות מינהלת השירות הלאומי של הממשלה.
אילת פישמן: כלומר, הארגונים עצמם הם יעשו את הסנכרון.
זבולון אורלב: הגופים והארגונים המוכרים.
דוד רותם: מינהלת השירות הלאומי.
זבולון אורלב: מצידי, בקריאה הראשונה תכתבו מינהלת השירות הלאומי.
אילת פישמן: בשורה האחרונה, ועדת קלפי לא תצטרך לעשות את מספר הקילומטרים.
אורלי עדס: עדיין נצטרך לקיים את הישיבה, ולבדוק את זה לעומק.
זבולון אורלב: זה שר המדע והטכנולוגיה שהוא הממונה.
דוד רותם: זה חלק מהמשרד הממשלתי.
דורית ואג: תברר שהם יכולים לעשות את זה, שהם מוכנים לעשות את זה.
זבולון אורלב: הם יבקשו מהגופים.
דוד רותם: אם הם יגידו שהם לא יכולים, אנחנו נוריד את זה בין שנייה לשלישית.
זבולון אורלב: חבר'ה, זה לקריאה הראשונה.
דוד רותם: אני רק חוסם את הממשלה מלטעון עניין חדש – זה הכול.
סיגל קוגוט: אז אתם תקבלו את האישור הזה ממינהלת השירות הלאומי - -
זבולון אורלב: ממינהלת השירות הלאומי שבמשרד המדע והטכנולוגיה.
סיגל קוגוט: - - על הבנות שמשרתות למעלה מ-100 ק"מ.
אורלי עדס: אבל, אנחנו נשמח עדיין לקיים את הישיבה, ולבדוק את כל הפרטים לעומק.
זבולון אורלב: אני איזום אצלך את הפגישה עם מינהלת השירות הלאומי ועם הגופים המוכרים לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
סיגל קוגוט: וההצבעה עצמה תהיה בקלפיות של אנשים עם מוגבלות באותו ישוב שבו היא עובדת, כמו בהצעה הפרטית שהיא מצביעה לפי 74 במעטפה כפולה, וספירת הקולות כפי שנקבע בתקנות – בדומה לאחרים.
דוד רותם: אבל, מה זה שאת תשימי שתי - - -
סיגל קוגוט: שתי הצעות חוק מטעם הוועדה.
דוד רותם: אבל, הן יהיו זהות בכל דבר, חוץ מ- - -
סיגל קוגוט: לא. אחת תכלול רק את נושא בנות השירות הלאומי מטעם ועדת החוקה, ואחת תכלול את כל היתר.
אורלי עדס: - - - כי ההצעה הזאת כבר שוכבת כמה שנים.
דוד רותם: אין שום בעיה, אוקיי.
זבולון אורלב: בסדר גמור, אני מסכים לזה.
עמי ברקוביץ: אם אפשר רק להעיר שההתנגדות שלנו לא נובעת מטעמים שרירותיים או משהו כזה, אלא באמת המחשבה - - -
זבולון אורלב: אתה היית בדיון בוועדת השרים?
זבולון אורלב: האם אתה רוצה לפתוח את זה?
עמי ברקוביץ: אני כתבתי את חוות הדעת לוועדת השרים.
זבולון אורלב: אתה רוצה לפתוח את זה?
זבולון אורלב: אני מציע לא לפתוח את זה.
עמי ברקוביץ: אני אומר את עמדתי - - -
זבולון אורלב: אני אביא לדיון הבא אולי את הפרוטוקול.
זבולון אורלב: אני מקווה להשיג אותו.
זבולון אורלב: הם חשבו שמדובר בהצבעות מוניציפאליות.
עמי ברקוביץ: אני אומר את עמדתי המקצועית שהיתה בבסיס - - -
דוד רותם: אני שוב חוזר לאותו עניין, אני חושב שכאשר מדובר בבחירות לכנסת לא צריכה להיות עמדה מקצועית של משרד המשפטים, לא צריכה להיות עמדה מקצועית של הממשלה.
עמי ברקוביץ: למה משרד המשפטים כאן עכשיו?
דוד רותם: אם אתה שואל אותי, אם אני הייתי שר המשפטים לא הייתי שולח נציג לדיון הזה מסיבה אחת פשוטה.
עמי ברקוביץ: יש פה מסורת שעד כמה שאני יודע היא שונה.
דוד רותם: לדעתי, המסורת הזאת היא מוטעית.
דוד רותם: עובדה היא שבדרך כלל בכל מה שקשור לבחירות, ועדת שרים מקבלת החלטה: אנחנו לא מתערבים, תעשו מה שאתם רוצים.
עמי ברקוביץ: אבל, ועדת השרים - - -
אורי מקלב: - - - שהנציגות שלהם זה לא מטעם הממשלה כמשרד המשפטים, אלא כשירות שניתן לוועדת הבחירות אולי.
דוד רותם: לא, סליחה, סליחה.
זבולון אורלב: הרשות המבצעת תכתיב?
דוד רותם: בוא נאמר כך – ועדת הבחירות יושבת פה עם היועצים המשפטיים שלה.
דוד רותם: מה שקורה כאן זה שמשרד המשפטים יש לו עמדה מקצועית.
עמי ברקוביץ: שכרגע זו עמדת ועדת שרים לחקיקה.
אורי מקלב: - - -ברגע שאתה עושה מזה שני חוקים, יכול להיות מצב שהממשלה תתמוך בסופו של דבר לקראת הדיון בקריאה הראשונה.
אורי מקלב: לכן, יש עדיפות מצידך כן לחבר את זה להצעת החוק הזאת.
אלעזר שטרן: תמיד גם אפשר למזג את זה.
אלעזר שטרן: אבל, רק אחרי הקריאה - - -
דוד רותם: אני אמזג את זה אחרי ההצבעה.
סיגל קוגוט: אם זה יעבור במליאה, אפשר למזג אחר כך.
דוד רותם: מה שיקרה זה דבר מאוד פשוט - אני אתן לאורלב את הפתרון הזה.
דוד רותם: רבותי, מי בעד שתי הצעות החוק?
דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד- רוב נגד – אין נמנעים – אין שתי הצעות החוק אושרו פה אחד.
דוד רותם: רבותי, אני פותח את הישיבה.
דוד רותם: הנושא הראשון הוא הצעת חוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות (מס' 8) - הצעה לחידוש הדיון בוועדה על-פי סעיף 124 לתקנון.
דוד רותם: על-פי בקשת חבר הכנסת חסון וחבר הכנסת שי חרמש שהם שניים מיוזמי החוק, נתבקשתי להחזיר את הדיון לוועדה על מנת לבצע דיון בשני סעיפים בלבד.
דוד רותם: ולכן, אני מציע להחזיר את זה כדי לדון באותם שני סעיפים.
ישראל חסון: אני מקווה שהבקשה הזאת היא גם על דעתך.
דוד רותם: לא. יש לי חוות דעת של היועץ המשפטי של הכנסת, והיועצת המשפטית לוועדה, ממלאת מקום, שאתם רוצים לפגוע בחוק.
דוד רותם: ולכן, זה לא על דעתי.
דוד רותם: אבל, אני אצביע בעד כדי להחזיר את זה, ולאפשר לכם - - -
ישראל חסון: אם כך, אני רוצה לשאול שאלה פרוצדוראלית.
ישראל חסון: האם אפשר לפצל את החוק?
סיגל קוגוט: אחרי שהוא יחזור לוועדה אפשר לעשות כל דבר שאפשר לעשות בחוק - - -
דוד רותם: קודם כל, צריך להחזיר את זה.
דוד רותם: אחרי שאני אחזיר את זה, כשנקיים דיון אתה תגיש - - -
סיגל קוגוט: הוא מונח על השולחן, ואז אתה יכול - - -
ישראל חסון: זה לשנייה-שלישית, ואפשר לקבל החלטה על פיצול.
ישראל חסון: האם אפשר?
דוד רותם: אפשר, רק צריך - - -
סיגל קוגוט: פיצול לפי סעיפים, או לפי נושאים, או לפי תקופות - האם זו הכוונה?
דוד רותם: צריך שתהיה הסכמה לפצל אותו.
דוד רותם: בינתיים, - - -
ישראל חסון: לא, כי אתה מתנגד, ואני רוצה להקל עליך.
דוד רותם: מי בעד להחזיר את החוק לוועדה?
דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה להחזיר את הצעת החוק לוועדה נתקבלה פה אחד.
דוד רותם: אין לך זכות הצבעה.
מוחמד ברכה: יש לי.
מוחמד ברכה: אני מחליף את חנא סוייד.
דוד רותם: אה, אתה מחליף את חנא סוייד, סליחה.
מוחמד ברכה: להתעורר כל כך מוקדם בבוקר כדי שתגיד לי את המשפט הזה?
דוד רותם: הבעיה הגדולה שלי היא שאני אף פעם לא יודע מי כן מחליף את מי, ומי לא מחליף את מי.
ישראל חסון: מר רותם, לפי דעתי היום בישיבת סיעה אתה מודח.
ישראל חסון: אתה נתת זכות הצבעה למי שאין נאמנות?
מוחמד ברכה: לא, הודית בזה גם לפרוטוקול.
מוחמד ברכה: אחרי שאמרת שאין לי זכות הצבעה, סטית מדרך הישר, ואמרת שיש לי דרך.
דוד רותם: קודם כל, אתה עכשיו החזרת אותי, כפי שאתה מבין, למקומי ברגע שאמרת שאני חזרתי בתשובה, ואמרתי ש- - -
דוד רותם: רבותי, אנחנו עוברים לנושא הבא.
דוד רותם: אתם יכולים להישאר, ועדת חוקה יש בה יותר מחבר כנסת אחד.
דוד רותם: 2. הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 31), התש"ע-2010
דוד רותם: רבותי, הנושא הבא שלנו זה הצעת חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 31), התש"ע-2010, קריאה שנייה ושלישית.
ענת הר אבן: כפי שידוע לאדוני, שר המשפטים - - - את סעיף 68א שעניינו חוקרי ההוצאה לפועל.
ענת הר אבן: בוועדת החוקה היינו בעניין שינוי והסדרת התקנות כך שהן תתאמנה למצב המשפטי הקיים היום.
ענת הר אבן: היו דיונים בוועדה ב-13 לאוקטובר, וב-7 לנובמבר.
ענת הר אבן: למעשה, הדבר האחרון שנשאר כדי להסדיר את הנושא הוא לבצע התאמה בסעיף 69יב לחוק ההוצאה לפועל.
ענת הר אבן: כיום חייב שאינו מגיע לחקירת יכולת, יכול הרשם להוציא כנגדו צו הבאה, ובאמצעות כך החייב מובא בפני הרשם, ומקוימת לו חקירת יכולת.
ענת הר אבן: לכן, אנחנו מבקשים להסדיר שגם בסיטואציה בה החייב לא יגיע לבירור בפני חוקר ההוצאה לפועל, יוכל רשם ההוצאה לפועל להוציא צו הבאה.
תמי סלע: יש נוסח משולב שבעמוד השני שלו אפשר לראות את התיקונים לגבי סעיף 69יב  שזהו הסעיף שהכותרת שלו זה צו הבאה.
תמי סלע: אם נקרא את הסעיף עצמו עם התיקון, הסעיף אומר: "לא הופיע החייב לבירור שהוזמן אליו, כאמור בסעיף 69יא, או לא התייצב לחקירת יכולת שהוזמן אליה לפי סעיף 67, או לא התייצב לבדיקה" – וזה התוספת – "לפני חוקר הוצאה לפועל שהוזמן אליה לפי סעיף 68א, רשאי רשם ההוצאה לפועל, לבקשת הזוכה, להורות בצו על הבאת החייב לפניו או לפני רשם הוצאה לפועל אחר, בלבד שחלפו חודשיים מיום שהומצאה לחייב בהמצאה מלאה אזהרה, הזמנה לבירור, הזמנה לחקירת יכולת, או הזמנה לבדיקה לפני חוקר הוצאה לפועל, לפי המוקדם, והחייב הוזהר כי אם לא יתייצב לבירור, לחקירת יכולת, או לבדיקה כאמור, יהיה ניתן לנקוט נגדו הליכי הבאה ומאסר לפי פרק זה.
תמי סלע: ".     	הערה להשלמת התיקון – בסעיף 68א שמופיע בעמוד ראשון, בסעיף עצמו שמסדיר את סמכות חוקרי ההוצאה לפועל, בסעיף קטן (ג), ההבחנה הזאת בין הבדיקה לבין חקירת היכולת שדווקא נעשית עכשיו בהצעת החוק הממשלתית בצורה מאוד ברורה בתיקון שראינו קודם, היא לא לגמרי ברורה בסעיף קטן (ג).
תמי סלע: ההצעה היא לעשות גם פה את ההבחנה, ולתקן ב-(ג) כך שהנוסח יהיה: "חוקר ההוצאה לפועל יהיה מוסמך לערוך בדיקה בדבר יכולת החייב, בין על יסוד העיון בבקשת חייב לפי סעיף 7א והמסמכים שצורפו לה, ובין בהזמנתו להתייצב לבדיקה לצורך חקירת יכולתו כמשמעותה בסעיף 67(א).
תמי סלע: ". גם הממשלה מנסה להדגיש שהבדיקה הזאת היא לא זהה לחקירת יכולת לכל דבר ועניין – זה עניין אחד.
תמי סלע: שני תיקונים קטנים נוספים.
תמי סלע: אחד מהם באמת בסעיף 68א, והוא  קשור לתקנות שהתקנו לגבי החוקרים, וזה להבהיר בסעיף קטן (ב) שאחד התנאים לכשירות להיות חוקר הוצאה לפועל זה שהוא קיבל הכשרה מתאימה.
דוד רותם: זה קורסים שאתם עושים.
מוחמד ברכה: אדוני היושב-ראש, ברשותך, אני רק רוצה לרשום הסתייגות דיבור לשם החוק.
תמי סלע: לא לשם עצמו כי אנחנו לא עושים הסתייגויות לשם.
תמי סלע: אבל, הסתייגות דיבור.
דוד רותם: הסתייגות דיבור, בסדר גמור.
מוחמד ברכה: תודה.
מוחמד ברכה: היא של סיעת חד"ש.
תמי סלע: כן, כן.
דוד רותם: בסעיף 6 – ביצוע.
תמי סלע: עוד עניין אחד בסעיף 6. זה עניין של שינוי הגדרה שקיימת היום, ויוצרת לנו קושי עם תקנות הוצאה לפועל שנמצאות על שולחננו.
תמי סלע: היום הפרטים ששר הפנים מוסר לבקשת לשכת ההוצאה לפועל לצורך זיהוי מלא של החייב מוגדרים כפרטים טעוני אימות, וכרגע יש בקנה הצעה שהפרטים האלה יהיו יכולים לכלול גם פרטים שהזוכה בכלל לא נדרש לציין אותם, ובעצם הם לא נתונים אימות - פשוט פרטים שהלשכה לצורכי ביצוע תפקידיה צריכה לבקש ממשרד הפנים.
תמי סלע: ולכן, ההצעה היא לקרוא להם פרטים שניתן לקבל מהמרשם, ולא פרטים טעוני אימות.
תמי סלע: זה אומר גם לתקן אותם בהגדרה, ואחר כך בפסקה (2), ובכותרת שמופיעה בתוספת.
דוד רותם: רבותי, מי בעד ההצעה, בעד התיקונים?
דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד- רוב נגד – אין נמנעים – אין ההצעה עם התיקונים התקבלה פה אחד.
דוד רותם: על סדר-היום: מעקב אחר יישום חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון מס' 6), התש"ע-2010 והצעת חוק למניעת העסקה של עברייני מין במוסדות מסוימים (תיקון – החלה על עבירות אלימות כלפי קטינים וחסרי ישע), התש"ע-2010, של חה"כ ציפי חוטובלי.
דוד רותם: חשבתי להתחיל בהצעת חוק של חברת הכנסת חוטובלי אבל מכיוון שהיא כנראה מתעכבת אז נתחיל בנושא המעקב אחרי החוק למניעת העסקה של עברייני מין.
דוד רותם: אנחנו חוקקנו את החוק הזה והיתה התחייבות לפרסם את החוק בתקשורת, לפנות למעסיקים.
דוד רותם: עד כמה שאני מבין, היו בזה הרבה תקלות.
דוד רותם: המשרד לביטחון פנים יכול לספר לנו מה קרה?
דוד רותם: מה לא נעשה?
רפי עציון: החוק דיבר על פרסום באתר האינטרנט ובעיתונות.
רפי עציון: בהקשר הזה, באתר האינטרנט זה פורסם מיידית.
רפי עציון: בעיתונות נשלח מיידית לפרסום אבל בשל בעיה טכנית זה לא הגיע לעיתונות בזמן.
רפי עציון: לאחרונה הדבר הזה תוקן ונשלח מחדש לפרסום בעיתונות.
דוד רותם: תסביר לי לאט אז אני אבין מהר.
דוד רותם: אתה אומר שנשלח לעיתונות ולא פורסם.
רפי עציון: בשל בעיה טכנית - - -
דוד רותם: מה זאת בעיה טכנית, הדואר לא הגיע?
רפי עציון: זה לא היה בשליטתי ולכן אני לא יכול לדעת בדיוק באיזה שלב נפל המשגה.
דוד רותם: זה לא פורסם?
רפי עציון: באתר האינטרנט זה פורסם במועד ובעיתונות זה פורסם באיחור.
דוד רותם: מתי זה פורסם בעיתונות?
רפי עציון: ממש לאחרונה, בשבוע שעבר.
יצחק קדמן: החוק נכנס לתוקף ב-2003.
רפי עציון: לא. מדובר על תיקון מספר 6, שנכנס לתוקף בדצמבר, לעניין המועסקים - - -
יצחק קדמן: כבר ב-2003 התחייבו לפרסם.
רפי עציון: לא, ההתחייבות לפרסם - - -
דוד רותם: הוא נכנס לתוקף בדצמבר כי רצינו לתת שהות לפרסום.
דוד רותם: כמה מודעות פורסמו?
מאירה בסוק: ראיתי בשבוע שעבר מודעה אחת.
רפי עציון: אחת.
דוד רותם: כמה מודעות צריכות להיות מפורסמות?
רפי עציון: 10 ימים לא רציפים.
רפי עציון: כיוון שהפרסום התחיל רק בשבוע שעבר, הוא יפורסם במשך 10 ימים לא רציפים.
רפי עציון: אני רוצה להזכיר שהמטרה העיקרית של הפרסום היתה באמת הבאת עצם החוק למודעות ציבור.
רפי עציון: המטרה הזאת תושג בימים הקרובים.
רפי עציון: שוב, במגבלות של היקף הציבור שקורא את המודעות האלה בעיתונים.
דוד רותם: אני פונה עכשיו לכל המשרדים.
דוד רותם: האם בדקתם הפרות של החוק ואיזה סוגי הפרות מצאתם?
דוד רותם: אם מצאתם הפרות, מה עשיתן איתן?
דוד רותם: מי האחראי בכל אחד מהמשרדים ליישום החוק?
דוד רותם: להעביר מידע?
דוד רותם: להעביר חוזרים ותזכורות?
דוד רותם: מה נעשה?
דוד רותם: המשרד לביטחון פנים, יש לכם תשובה?
רפי עציון: המשרד שלנו לא נכלל בדרך-כלל בגדר המוסדות שהחוק הזה רלוונטי לגביהם, דהיינו, שנותנים שירות לקטינים, מוגבלים או חסרי ישע.
דוד רותם: אני שואל על הפרות חוק.
דוד רותם: הפרות חוק זה בתחום המשרד לביטחון פנים?
מאיר ברקוביץ: ישנם שני היבטים לשינויים מהשנה האחרונה.
מאיר ברקוביץ: ראשית, מבחינת הפרות חוק, כמו שאמרנו גם בעבר כמה וכמה פעמים.
מאיר ברקוביץ: אנחנו לא מבצעים פעולת פיקוח, שזה התפקיד של כל המשרדים, כל אחד בדברים שבתחומו.
מאיר ברקוביץ: מבחינתנו, במקרה שהיה תיק על ביצוע של עבירת מין, והתברר שהיה שם אדם שמועסק והמוסד לא ביקש אישור, אז פתחנו תיק והתנהלה חקירה גם כנגד המוסד על ההעסקה, למרות שלכאורה, מבחינת ספר החוקים, זאת העבירה השולית ביחס לעבירת המין.
מאירה בסוק: כמה כתבי אישום הגשתם?
מאיר ברקוביץ: אולי יש כתב אישום אחד, אולי שניים, שכוללים גם את הסעיף הזה.
מאיר ברקוביץ: כתבי האישום מתנהלים סביב עבירות המין שבוצעו ולא סביב זה.
דוד רותם: אני רוצה להבין, בשביל מה חוקקנו את החוק, סתם כדי שיהיה?
מאיר ברקוביץ: אדוני היושב ראש, אנחנו אמרנו את זה גם בדיונים הקודמים.
מאיר ברקוביץ: מבחינתנו, הדבר המרכזי בהיערכות של המשטרה, וזה נעשה בצורה משביעת רצון, זה להיות מסוגלים לתת מענה לכל מי שמבקש אישור כזה בתחנה או לא בתחנה, בצורה מרוכזת, בצורה פרטנית ולעשות מאמץ שהדברים האלה יינתנו במקום, כמה שיותר מהר ובצורה שהמערכת תוכל להנפיק את העניין הזה.
דוד רותם: ברקו, דבר לאט כי אני לומד הרבה דברים בישיבה הזאת.
מאיר ברקוביץ: לא חידשתי כלום.
דוד רותם: חידשת הרבה מאוד.
דוד רותם: משטרת ישראל אומרת: תשמעו, יש חוק, אנשים מפרים אותו.
דוד רותם: זאת לא בעיה שלנו, אנחנו רק נותנים אישורים למי שרוצה.
דוד רותם: אבל, אם עוברים על החוק, אנחנו לא צריכים לבדוק, אנחנו לא המפקחים.
דוד רותם: זאת עבירה פלילית?
דוד רותם: אז תפקידו של מי לגלות עבירות פליליות?
מאיר ברקוביץ: אני אגיד שוב.
מאיר ברקוביץ: גם אצלך זה נאמר בדיונים וזה נאמר גם בוועדות אחרות.
מאיר ברקוביץ: החוק הזה חל על המון סוגים של מוסדות, מקומות וארגונים ועל כל מיני עמותות שצריכים לבקש את האישורים.
מאיר ברקוביץ: אנחנו לא יכולים, ולדעתנו גם לא מוסמכים – אני לא יכול ללכת ברחוב יפו, להיכנס לכל מיני מוסדות ולשאול האם יש להם אישור.
מאיר ברקוביץ: אם אין לי חשד אני לא יכול להתחיל לעשות חקירה שלא מבוססות על חשד, סתם כפעולת פיקוח.
מאיר ברקוביץ: אמרנו כבר שהפיתרון לבעיה הזאת היא דרך המכרזים שעושות רשויות מקומיות.
מאיר ברקוביץ: צריך להבטיח שכל מי שייגש למכרז יראה שהוא ביקש את האישורים האלה וזה יהיה תנאי במכרז.
מאיר ברקוביץ: הצענו שרשם העמותות, שבודק עמותות על ניהול תקין הוא שיבדוק.
מאיר ברקוביץ: אנחנו לא מבצעים פעולות פיקוח.
דוד רותם: לא ביקשתי שתעשו עבודות פיקוח.
מאיר ברקוביץ: אז איך נדע שמישהו עבר עבירה?
מאיר ברקוביץ: אם אנחנו יודעים, אנחנו מטפלים.
דוד רותם: כל פעם, כשאני עוצר באדום לבן, לא לוקחת שנייה ויש שם שוטר.
מאיר ברקוביץ: כי ביצעת עבירה.
דוד רותם: עוד לא, אני רק מתכוון לעצור.
מאיר ברקוביץ: אז יש חשד שאתה עומד לבצע עבירה.
דוד רותם: יש חשד, הבנתי.
דוד רותם: בוא נאמר כך, זה תלוי בזמינות.
מאיר ברקוביץ: לא, יש פה משהו יותר עמוק.
דוד רותם: יש לך פה בית ספר שמעסיק אנשים ואתה יודע שהאיש הזה לא ביקש אישור.
מאיר ברקוביץ: אני לא יודע, זה בדיוק העניין.
דוד רותם: הרי אתה מרכז את ההיתרים, אתה יודע למי נתת ולמי לא.
טל פז מזרחי: הוא יודע מי ביקש את האישור.
דוד רותם: האם אתה יודע מי ביקש את האישור?
מאיר ברקוביץ: אני אסביר מה אנחנו יודעים.
מאיר ברקוביץ: אדם יכול לגשת לכל תחנה ולהגיש את הבקשה.
מאיר ברקוביץ: כשיש בקשות בהיקף גדול יותר הן מטופלות ישירות מולנו ואז אנחנו מטפלים בזה בצורה מרוכזת.
מאיר ברקוביץ: הכול הולך בסוף למערכת מרכזית אחת שמזינים אליה את הפרטים וזה מפיק את האישורים.
מאיר ברקוביץ: אני יכול להגיד לך, למשל, שבשנת 2010 ניתנו 117,000 אישורים של העסקה בעוד שבשנת 2009 היו 50,000 כאלה.
מאיר ברקוביץ: זאת אומרת, בשנה האחרונה היה גידול של פי 2. הגידול הזה לא נעשה כתוצאה מפעולות אכיפה, הוא נעשה כמו שצריך היה להיות, בפעולות של מודעות ושל פיקוח של הגופים.
מאיר ברקוביץ: אני לא יכול ללכת ואין שום הצדקה ואין שום סמכות, שניכנס למוסד כגורם מפקח, כשאין לנו שום חשד.
מאיר ברקוביץ: אין לי אפשרות לדעת.
מאיר ברקוביץ: כשמוסד מבקש אישור הוא רושם את שם המוסד שלו, הוא מצהיר שזה מוסד שנועד לא', ב', ג'.
מאיר ברקוביץ: אני לא מכיר את כל המוסדות בעולם ובארץ ואת כל הסוגים.
מאיר ברקוביץ: אני לא יודע מי לא ביקש ממני אישור.
מאיר ברקוביץ: אם תגיד לי מוסד איקס, אני יכול לבדוק במערכת אם נתבקש אישור ממוסד זה ולאחרונה עשינו את זה לפי פנייה.
מאיר ברקוביץ: האחריות לדאוג שיבקשו אישורים, לא יכולה להיות באחריות המשטרה.
מאיר ברקוביץ: המשטרה צריכה להיות מסוגלת לטפל בהפרות שהיא יודעת עליהן והיא צריכה להיות מסוגלת לתת מענה כשירות למי שבא לבקש את השירות כדי להקל עליו.
דוד רותם: כמה מוסדות פנו בשנה האחרונה כדי לקבל אישור?
מאיר ברקוביץ: אני לא יודע להגיד לך את המספר הזה.
מאיר ברקוביץ: אני יודע להגיד לך על כמה תעודות זהות הוצאו אישורים.
דוד רותם: כמה אישורים למוסדות נתנה הוועדה וכמה אישורים היא נתנה לעברייני מין.
דוד רותם: אני מדבר על ועדת הפטורים.
מאיר ברקוביץ: עד כמה שידוע לי, עד היום היא דנה במקרה אחד ואני לא חושב שהיא קיבלה החלטה, לפחות לא קיבלנו החלטה שלהם.
מאיר ברקוביץ: אגב, זה מאז תחילת החוק אבל זה לא קשור אלינו.
מאיר ברקוביץ: הוועדה הזאת היא בראשות שופט והיא במשרד המשפטים.
מאיר ברקוביץ: אני לא חושב שהגיעו אליה מקרים.
יצחק קדמן: אדוני, אני רוצה להודות לך שאתה עושה את הישיבה הזאת.
יצחק קדמן: אני אומר עכשיו דבר מאוד מאוד קיצוני.
יצחק קדמן: החוק הזה, מבחינת יישומו, הוא בושה וחרפה למדינת ישראל.
יצחק קדמן: זה אחד החוקים הכי חשובים שחוקקה הכנסת.
יצחק קדמן: החוק הזה לא נאכף ולא מיושם בצורה בוטה שאין שני לה ושאני לא מכיר באף חוק אחר.
יצחק קדמן: אתן לכם דוגמה.
יצחק קדמן: השבוע כתבתי מכתב למשרד החינוך, שהוא משרד מסודר ולא איזה חוג לג'ודו לילדים.
יצחק קדמן: ישנם מורים שמכהנים כממלאי מקום בבתי הספר היסודיים, אם מורה חולה אם מורה לא הגיעה, ישנו מאגר ומשם קוראים למורים המחליפים.
יצחק קדמן: כל בית ספר בונה לו מאגר של מורים ממלאי מקום ואם קורה משהו מזעיקים את המורה.
יצחק קדמן: בעקבות מקרה ספציפי שהגיע לידיעתי, עשיתי בירור והתברר לי שמאות ואולי אלפי אנשים לא מוסמכים נכנסים לכיתות בתי ספר יסודי ואין להם אישור.
יצחק קדמן: בדקתי את זה מכל הצדדים.
יצחק קדמן: בדקתי עם מנהלי בתי ספר - - -
דוד רותם: איזה אישור?
יצחק קדמן: לפי החוק, בטרם התחלת העבודה במקום שנקרא בית ספר, לפי החוק הם צריכים לפנות למשטרה ולהוציא אישור העסקה.
יצחק קדמן: מעסיק שמעסיק אותם ללא האישור הזה, עובר עבירה פלילית.
יצחק קדמן: אני מודיע לך שפשוט מצפצפים על העניין הזה.
יצחק קדמן: דיברתי עם מנהלות בתי ספר והן אמרו לי שאף אחד לא ביקש מהן לבקש אישור.
יצחק קדמן: דיברתי עם מנהלי מחלקות חינוך והם אמרו שהעובדים האלה הם עובדי משרד החינוך.
יצחק קדמן: משרד החינוך אמרו לי שמורים ממלאי מקום לא צריכים לקבל אישור.
יצחק קדמן: זאת רק דוגמה אחת.
יצחק קדמן: מאז שחוקק החוק הוגשו נגד מעסיקים 3 כתבי אישום במשך 7 שנים.
יצחק קדמן: החוק נכנס לתוקף בשנת 2003.
יצחק קדמן: בששת השנים הראשונות בכלל לא הוגשו כתבי אישום.
יצחק קדמן: השנה ולפני שנה ביחד 3 כתבי אישום.
יצחק קדמן: ברשותך, אני רוצה להפריך את הדברים שאמר ידידי ברקוביץ.
דוד רותם: אל תפריך כלום.
יצחק קדמן: אני לא אפריך כלום.
יצחק קדמן: אני רוצה להגיד לך, שגם במקרים שיש תלונה - אנחנו עצמנו הגשנו תלונות.
יצחק קדמן: המקרה הכי בולט.
יצחק קדמן: עבריין מין שישב בכלא גם על רצח, השתחרר, הלך לעבוד בחברה קבלנית, קיבל ג'וב לשמור על ילדה בבית חולים שעשתה ניסיון אובדני.
יצחק קדמן: הוא לא התאפק ופגע בה מינית בתוך בית החולים.
יצחק קדמן: בית החולים העסיק אותו ללא אישור.
יצחק קדמן: כל העובדות ידועות.
יצחק קדמן: עד היום לא הוגש כתב אישום, לא נגד החברה הקבלנית ולא נגד בית החולים.
מאיר ברקוביץ: למה לומר נתון שהוא לא בדוק?
יצחק קדמן: כי הוא בדוק.
מאיר ברקוביץ: אנחנו לא עוסקים פה בתיק ספציפי.
מאיר ברקוביץ: זה תיק מאוד ספציפי שהוא מוכר.
מאיר ברקוביץ: אני אגיד לך מה קורה במקרים האלה.
מאיר ברקוביץ: החקירה מתנהלת גם על עבירת המין וגם על עבירת ההעסקה.
יצחק קדמן: המעסיק לא עבר עבירה?
יצחק קדמן: מה זה קשור לעבירת המין?
יצחק קדמן: ברקו יודע היטב שגם במקרים אחרים.
יצחק קדמן: הגשנו תלונה על מאמן כדורסל שאחרי שהשתחרר מהכלא על עבירות מין, העסיקו אותו שתי אגודות ספורט, בניגוד לחוק.
מאיר ברקוביץ: גם זה בחקירה.