GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: פרופסור ברנע או יוסי גרוס הם דירקטורים חיצוניים בחברה ואחרי שלוש שנים, את מאמינה שאפשר לקנות אותם בשנתיים האלה כך שאני אתן לך אחר כך עבודה  אם תהיה בשבילי?
מרים אילני: אלה דוגמאות שאני לא יכולה להתווכח אתן.
מרים אילני: אני לא יודעת ספציפית, אבל יש חשש להטיית שיקול הדעת.
מרים אילני: אנחנו פועלים רק מהחשש להטיה, אנחנו לא אומרים שתהיה הטיה בהכרח אלא יש כאן חשש להטיה ועם זה אנחנו מתמודדים.
שיראל גוטמן עמירה: יש דוגמאות כאלה.
שיראל גוטמן עמירה: היום הסעיף מרחיב סעיף שכבר קיים.
שיראל גוטמן עמירה: הסעיף שקיים אוסר לתקופה של שנתיים לעבוד בחברה ובכל מה שלמטה.
שיראל גוטמן עמירה: הוא לוקח את זה גם הצידה לבעל השליטה.
דוד רותם: לא רק הצידה לבעל השליטה אלא לבעל השליטה וגם לקרובים.
שיראל גוטמן עמירה: ראינו מקרים של דח"צים, כיוון שבעבר מותר היה, שבתום תקופת הכהונה הם עוברים לכהן בתפקידים מאוד יפים ונכספים בחברות אחרות מחוץ לקבוצה בשליטת בעל השליטה כאשר לפתע פתאום הם נהיו מומחי נדל"ן ומתקשרים בעסקאות עתק עם אותו בעל שליטה.
שיראל גוטמן עמירה: אם כן, המקרים קיימים.
שיראל גוטמן עמירה: המקרים האלה כמובן לא היו במקרים של הפרופסורים שאדוני ציין.
דרור שטרום: אולי צריך לקבוע צינון.
שיראל גוטמן עמירה: זה הצינון.
דרור שטרום: זה פותר את הבעיה.
דוד רותם: אולי צריך להקים כאן איזו ועדה, כמו שיש לעובדי מדינה שפורשים, לקיצור צינון.
דוד רותם: באמת, אני אומר את זה בכל הרצינות כי אחרת אתה עשוי לקחת אנשים טובים.
מרים אילני: זה לא עיסוק עיקרי, זה דירקטור, זה לא כמו עובד מדינה.
מרים אילני: כאן אנחנו מדברים על דירקטור שהיה דירקטור בחברה מסוימת, והוא הפסיק להיות בדירקטור אבל זה לא עיקר עיסוקו.
דוד רותם: יוסי גרוס הוא עורך דין.
מרים אילני: זה לא עיקר עיסוקו להיות דירקטור בחברות ציבוריות.
מרים אילני: הוא היה דח"צ בחברה אחת, הוא לא יכול להיות יועץ משפטי לחברות הקונצרן.
דוד רותם: לא רק בחברות הקונצרן אלא עד אין סוף.
מרים אילני: לא עד אין סוף.
מרים אילני: יש כאן הגדרה.
דוד רותם: גם אם הוא יפרוש מהמשרד, מישהו אחר לא יכול במקומו.
דוד רותם: אם אני הייתי פעם דח"צ.
מרים אילני: זה רק שנתיים.
דוד רותם: את יודעת מה קורה למשרד עורכי דין ששנתיים בלי בעל הבית?
מרים אילני: אדוני אומר שהמשרד הזה תלוי בקונצרן הזה אם הוא לא יוכל לתת את השירותים במשך שנתיים?
דוד רותם: זה לא בקונצרן זה או אחר.
דוד רותם: שימי לב, זה בקונצרן של בעל השליטה ובקרובים של בעל השליטה.
דוד רותם: זה דבר רחב.
יוסף גרוס: לכן אני לא מוכן להיות דח"צ באף חברה.
קריאה: זה שיקול חמור כי הם צריכים לחשוב שהם פוגעים במוטיבציה של אנשים להיות דח"צים.
דוד רותם: תמשיכי.
דנה נויפלד: אני ממשיכה לקרוא  את סעיף 32, תיקון סעיף 249ג.
דנה נויפלד: 32.
דנה נויפלד: תיקון סעיף 249ג     	בסעיף 249ג לחוק העיקרי במקום "244" יבוא "240(ו) ו-244".
דנה נויפלד: 33.
דנה נויפלד: תיקון סעיף 270     	בסעיף 270 לחוק העיקרי –     (1)	בפסקה (2) לפני "מתן פטור" יבוא "התקשרות  חברה עם נושא משרה שאינו דירקטור באשר לתנאי כהונתו, לרבות" והמלים "לנושא משרה שאינו דירקטור" – יימחקו.
דנה נויפלד: (2)	בפסקה (4) אחרי "עם קרובו" יבוא" במישרין או בעקיפין, לרבות באמצעות חברה בשליטתו, לעניין קבלת שירותים ממנו בידי החברה וכן".
דנה נויפלד: תיקון סעיף 272     	בסעיף 272 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא –     "(ג)	חברה רשאית לאשר עסקה שמתקיים בה האמור בסעיף 270(2), על ידי ועדת דירקטוריון מיוחדת לענייני שכר במקום אישורה של ועדת הביקורת ובלבד שמתקיימים בה כל ההוראות החלות על ועדת ביקורת לפי חוק זה.
דנה נויפלד: (ד)	על אף האמור בפסקה (א), עסקה שמתקיים בה האמור בסעיף 270(2) והיא שינוי של עסקה קיימת, טעונה אישור ועדת ביקורת בלבד, אם ועדת הביקורת אישרה כי השינוי בתנאי העסקה אינו מהותי ביחס לעסקה הקיימת".
דוד רותם: למישהו יש הערות על הסעיפים האלה?
דנה נויפלד: 34.	תיקון סעיף 275     	בסעיף 275 לחוק העיקרי –     	(1)	בסעיף קטן (א)(3) -     		(א)	בפסקת משנה (א), במקום "לפחות שליש" יבוא "רוב".
דנה נויפלד: (ב)	בפסקת משנה (ב), במקום "אחוז אחד" יבוא "שני אחוזים".
דנה נויפלד: (2)	אחרי סעיף קטן (א) יבוא -     		"(א1)	(1)	עסקה  כאמור בסעיף  קטן  (א)  שהיא  לתקופה העולה על שלוש  שנים, טעונה אישור כאמור באותו סעיף קטן, אחת לשלוש שנים.
דנה נויפלד: (2)	על אף האמור בפסקה (1), חברה רשאית לקבוע כי עסקה שאינה כאמור בסעיף 270(4) סיפא, תאושר לתקופה העולה על שלוש שנים  ובלבד שוועדת הביקורת אישרה כי התקשרות לתקופה כאמור סבירה בנסיבות העניין".
דנה נויפלד: (3)	הוראות פסקה (1) ו-(2) יחולו על עסקה או התקשרות של חברה שהפכה לחברה ציבורית, לאחר ההתקשרות, ביחס לתקופה שלאחר הפיכתה לחברה ציבורית".
אייל דותן: שתי הערות ל-275 שלא עלו בדיון כי הדיון היה על 275 למעשה, בין היתר.
אייל דותן: האחת, אנחנו ביקשנו להפנות לוועדת גושן שהמליצה על התיקון הזה,  ובין היתר היא גם המליצה להרחיב את המקרים שקבועים בתקנות החברות שמקלים על עסקאות עם בעלי עניין, והוועדה המליצה להרחיב את העסקאות שמנויות באותן תקנות כמקבילה לאותו תיקון.
אייל דותן: ביקשנו לתקן גם את התקנות האלה.
אייל דותן: דוח ועדת גושן המליץ לצמצם את הנושאים לגבי אם יידרש אישור אסיפה כללית וזאת על ידי הרחבת יריעת המקרים הנופלים בגדר תקנות החברות הפועלות בעסקאות עם בעלי עניין.
אייל דותן: אם מתקנים את הסעיף, צריך לתקן.
מרים אילני: האמת היא שאני לא יודעת על דוגמאות ספציפיות שאתה מכוון אליהם אבל אנחנו תמיד פתוחים לשמוע על עסקאות ספציפיות שצריך לגביהן הקלות.
מרים אילני: אנחנו נשמח לשמוע ונבחן כל דוגמה וכל סוג.
דוד רותם: תעבירו להם את זה לקראת הישיבה הבאה.
אייל דותן: דבר נוסף שגם עלה בדוח גושן.
אייל דותן: שם דיברו על עסקה מתחדשת ומתמשכת.
אייל דותן: ביקשנו שיחדדו את הנושא גם בסעיף הזה שאנחנו מדברים על עסקה מתחדשת ומתמשכת.
דנה נויפלד: זה מה שהקראתי.
מרים אילני: לאור ההערות שלכם שינינו את הנוסח שהוצע בדיון הקודם וקבענו באמת שאם העסקה היא לא עסקה של מתן שירותים או של גמול, ועדת הביקורת תוכל לקבוע את התקופה, תוכל לקבוע מחדש מהו המועד.
גד סואן: תיקון 2(2).
מרים אילני: לאור ההערות שלכם תיקנו.
גד סואן: זה בסדר גמור.
גד סואן: זה תיקון ראוי.
דנה נויפלד: אני ממשיכה.
דנה נויפלד: 35.
דנה נויפלד: תיקון סעיף 278     	בסעיף 278 לחוק העיקרי -     	(1)	בכותרת השוליים, במקום "דירקטורים" יבוא "בעלי עניין אישי".
דנה נויפלד: (2)	בסעיף קטן (א), במקום "דירקטור שיש לו" יבוא "מי שיש לו".
דנה נויפלד: 36.
דנה נויפלד: תיקון סעיף 279 במקום הסיפא החל במלים "מכהנים בה" יבוא "מתקיימים בה בעת מתן האישור, הוראות סעיף 115".
דנה נויפלד: 37.
דנה נויפלד: תיקון סעיף 280     	בסעיף 280(א) לחוק העיקרי, במקום "לעסקה חריגה של חברה ציבורית" יבוא "לעסקה כאמור בסעיף 270(4)".
גד סואן: יש לנו הערות לסעיף 278.
גד סואן: אנחנו הצענו לכלול בסעיף הזה את האמור בדברי ההסבר, שאין באיסור המוצע כדי למנוע נוכחות אותם גורמים בעלי עניין אישי בעת הצגת נושא בדירקטוריון ובוועדת ביקורת, אם הדבר נדרש מתפקידם או מכוח מומחיותם ובלבד שלאחר הצגת הדברים יתקיימו הדיון וההצבעה ללא השתתפותם.
מרים אילני: חזרנו בנו מדברי ההסבר וטוב שאתה מעלה את זה, כי אנחנו לא בטוחים שזה נכון שבעל השליטה יושב בדיון כאשר דנים בעסקה והוא יבוא להסביר את העסקה.
מרים אילני: אנחנו לא בטוחים שזה נחוץ.
מרים אילני: זה לא כמו הדיון שדנו בוועדת ביקורת.
דוד רותם: זה שונה.
דוד רותם: הוא הרי יסביר בדיון ובהחלטה הוא לא יהיה.
קריאה: הוא יסביר ויצא.
מרים אילני: אני רוצה להעלות את זה לדיון.
מרים אילני: אנחנו כתבנו את זה בדברי ההסבר.
גד סואן: כן, כללתם את זה בדברי ההסבר.
מרים אילני: נכון, אבל עכשיו אני חושבת שצריך לאבחן בין מה שעשינו בזמנו בוועדת ביקורת, ליקויים ונושאים שאנחנו צריכים את אנשי החברה שיבואו ויסבירו ויהיה דיון, לבין מקרה שבו יש את בעל השליטה שעושה עסקה עם  עצמו.
מרים אילני: למה אני צריכה שהוא יבוא להסביר את העסקה?
קריאה: מי יסביר אותה?
דנה נויפלד: כאשר אתה עושה עסקה, הצד השני מסביר לך למה העסקה טובה?
מרים אילני: יש עסקה וההנהלה צריכה להסביר למה  העסקה טובה.
מרים אילני: אני לא צריכה שבעל השליטה יבוא להסביר את זה.
מרים אילני: לכן, סליחה שהערת את זה, כי אנחנו חוזרים בנו מדברי ההסבר.
דוד רותם: מכיוון שאני לא מצביע על הסעיף הזה היום, אנחנו נדון בו.
דוד רותם: תרשמו.
גד סואן: אם יהיה דיון על זה, בסדר.
דוד רותם: אנחנו נדון בסעיף.
גד סואן: ביקשת להעיר הערות בזמן ולכן הערנו.
דוד רותם: העלית בעיה, הם אומרים שהם שינו את עמדתם, וצריך לדון בזה.
גד סואן: דיברנו אתכם ואתם הסכמתם לזה.
מרים אילני: נכון, אבל חשבנו שוב וצריך לעשות הבחנה בין בעל שליטה.
דוד רותם: תלמדו.
דוד רותם: תפסיקו לחשוב כל כך הרבה.
דוד רותם: תקריאי עוד סעיף אחד.
מרים אילני: עוד סעיף אחד זה בדיוק סוף הנושא של עסקאות בעלי שליטה.
דנה נויפלד: 38.	תיקון סעיף 320     	בסעיף 320 לחוק העיקרי, במקום סעיף קטן (ו) יבוא:     "(ו)	על אף הוראות סעיף קטן (ג), על הצעת מיזוג שהיא עסקה הטעונה אישור לפי סעיף 275(א), יחולו לעניין אישור המיזוג, הוראות הסעיף האמור".
דוד רותם: אנחנו נקבע עוד ישיבה ואני כבר מודיע שבישיבה הבאה הסמינריונים במימון, כלכלה, דיני עסקים וכל הדברים האלה, אני כבר יודע הכל.
דוד רותם: למדתי מהר.
דוד רותם: הסבירו לי לאט אבל למדתי מהר.
דוד רותם: בישיבה הבאה אני מתכוון לסיים לקרוא את החוק, לשמוע הערות על סעיפים ספציפיים, לא אחזור אחורה, ולהצביע.
דוד רותם: אני מתכוון לסיים את החוק.
אלעזר שטרן: יש לנו את הנושא של הצעות רכש שעוד לא קראנו.
אלעזר שטרן: יש את הנושא של עיצומים כספיים שעוד לא נגענו בו ועוד שניים-שלושה סעיפים קטנים.
אלעזר שטרן: יש כמה נושאים שנותרו פתוחים שנעשו שינויים ונצטרך לחזור אליהם.
דוד רותם: תחשבו על הרעיון שאמרתי הבוקר, שאם אני הצעתי מועמד ואחר כך המיעוט לא בחר בו ואני עברתי את התקופה, אני לא רוצה שיטילו עיצומים כספיים על החברה.
מרים אילני: אנחנו נגביל את התקופה.
דוד רותם: לא רק תגבילו אלא אני חושב שאז צריך לבטל את העיצום הכספי.
דוד רותם: אתם רוצים שהמיעוט יצביע והמיעוט אומר שהוא לא רוצה את האיש הזה.
שיראל גוטמן עמירה: אז אתה מוריד את התמריץ לבעל השליטה להציע מישהו שיש לגביו הסכמה.
דוד רותם: אל תעשו מזה הפרה.
גד סואן: נאמר קודם על ידי אנשי משרד המשפטים, או הרשות, אני כבר לא זוכר מי, שבארצות הברית כאילו שינו את החוקים ועכשיו נדרש רוב או משהו מהסוג הזה.
דוד רותם: נדמה לי שהיה זה פרופסור ליכט.
גד סואן: דיברו אפילו על דלוואר.
גד סואן: אם אפשר להפנות אותנו לזה, אנחנו נשמח.
גד סואן: לפי מיטב ידיעתנו זה לא קיים בארצות הברית.
דוד רותם: אני לא יודע היכן שינו.
גד סואן: לפי מיטב ידיעתנו, אין שינוי.
מרים אילני: אנחנו נעביר את  החומר.
דוד רותם: אנחנו נמשיך בהצעת חוק איסור הלבנת הון (תיקון מס' 7).
דוד רותם: אני מקווה שקיבלתם עותק של המפכ"ל בדבר שימוש במידע הרשות לאיסור הלבנת הון לעבירות נוספות והעברתו לרשות אחרת.
רחל גוטליב: מה קיבלנו?
דוד רותם: את הדיווח של המפכ"ל, השר לביטחון פנים.
דוד רותם: אני מקווה שקיבלתם את זה ושמתם לב לאן עברו רוב התיקים, לאיזה סוג עבירות שהן לא קשורות בכלל לנושא הלבנת הון ומלחמה בטרור.
דוד רותם: לא ראיתם?
רחל גוטליב: אם זה מהעת האחרונה, אולי זה עוד לא הספיק להגיע אלינו.
דורית ואג: זה הועבר לשר המשפטים.
רחל גוטליב: זה עוד לא הגיע אלינו.
אלעזר שטרן: יש לנו קצת ספיחים מהדיון הקודם על נושא העברות המידע.
אלעזר שטרן: משרד המשפטים סיכם תיקון לגבי המלמ"ב.
אלעזר שטרן: האם תוכלו להסביר?
דוד רותם: אין לי בעיה עם המלמ"ב.
רחל גוטליב: יחידה במלמ"ב.
דוד רותם: אני יודע בדיוק מה הם עושים.
דוד רותם: השאלה שלי היא אחת ויחידה, למה שהכללים לא יפורסמו?
רחל גוטליב: הסברתי לאלעזר שטרן.
אלעזר שטרן: הם שלחו בבוקר נוסח מתוקן.
דוד רותם: יוצא מן הכלל, טוב שאתם שולחים את זה עשר דקות לפני הדיון.
רחל גוטליב: לצערנו, אנחנו עובדים בלי זמן.
רחל גוטליב: מצטערת.
דוד רותם: אין בעיה, אנחנו יכולים לדחות את הדיון.
דוד רותם: את הדיון הבא נקבע בעוד ארבעה חודשים, כדי שיהיה לכם זמן מספיק.
רחל גוטליב: הבהרתי לאלעזר שטרן שהכללים, בדומה לכללים של השב"כ, אין שום בעיה לפרסם.
רחל גוטליב: הכוונה שלנו שהכללים יהיו הרבה יותר מפורטים.
רחל גוטליב: הכללים, כפי שהערת בצדק, אין בהם תוכן של ממש.
רחל גוטליב: הכללים עם תוכן של ממש לא יכולים להיות מפורסמים ברבים.
רחל גוטליב: לכן מה שהצענו בנוסח המתוקן - - -
דוד רותם: למה כללים עם תוכן של ממש לא יכולים להיות מפורסמים?
רחל גוטליב: יש בכך כדי לגלות מה שאי-אפשר לגלות.
דוד רותם: סליחה, אני לא מבקש שזה יהיה כתוב בכללים, אני רק רוצה שיהיו בכללים הוראות כמו בשב"כ – מי יכול לפנות, מי יכול לקבל, מי יכול לדרוש.
רחל גוטליב: עם זה אין בעיה.
רחל גוטליב: אם הכוונה שהכללים יהיו כאלה, אין בעיה.
רחל גוטליב: אנחנו סברנו שהכללים צריכים להיות יותר מפורטים.
דוד רותם: כללים יותר מפורטים, אני מבין שאי-אפשר לפרסם.
דוד רותם: אז אתם תקבעו שני סוגי כללים: יהיו כללים שבהם ייקבעו ההוראות הכלליות, וכללים פנימיים – איך עושים, מה עושים, באילו נתונים – זה אתם תעשו כהנחיות.
רחל גוטליב: זו בדיוק הכוונה.
רחל גוטליב: ובנוסח המתוקן, שהעברנו, אומנם רק הבוקר, ביקשנו לתת לשר סמכות לקבוע אילו כללים יפורסמו ואילו לא.
רחל גוטליב: הכללים שלא יפורסמו אלה אותם כללים שיש בפרסומם כדי לפגוע בביטחון המדינה.
דוד רותם: אני לא רוצה לתת סמכות לשר, כי כשנותנים סמכויות לשרים לא תמיד הם עושים את מה שאני רציתי שיעשו.
דוד רותם: אפשר לקבוע שכללים ייקבעו בתקנות, ולא יפורסמו כללים שיש בהם כדי - - -
עמית מררי: הנוסח שהצענו, והצענו אותו דבר לגבי השב"כ, כדי שגם לגבי השב"כ אפשר יהיה לקבוע כללים יותר נאותים: "השר רשאי לקבוע כי מטעמים של שמירה על ביטחון המדינה, כללים לפי סעיף זה, כולם או חלקם, אינם טעונים פרסום ברשומות או פרסום" - - -
דוד רותם: "כולם או חלקם".
דוד רותם: אני לא מסכים "כולם".
רחל גוטליב: כללים אשר מטעמים אלה ואלה לא יפורסמו.
דוד רותם: גם לשב"כ אתם רוצים אותו דבר?
רחל גוטליב: אנחנו רוצים אותו דבר.
דוד רותם: מה שהשב"כ יגיד אנחנו יכולים לקרוא בעיתון...
פול לנדס: יש כללים של השב"כ שכבר פורסמו.
רחל גוטליב: על זה הוא דיבר.
רחל גוטליב: אותם כללים יפורסמו גם לגבי אחרים.
אלעזר שטרן: משרד המשפטים והמשרד לביטחון אמרו שהם יבואו בישיבה הזאת עם תשובה לגבי הנושא של תקנות המרשם הפלילי, המצב של המחשוב.
רחל גוטליב: כיוון שאין לי תשובה כרגע, כפי שאתה יודע - - -
דוד רותם: כפי ששיערנו.
רחל גוטליב: אלא אם כן נציג המשרד לביטחון פנים יודע להגיד משהו אחר.
רחל גוטליב: זה מטריד אותי מאוד, ולכן אנחנו עוקבים אחרי זה, וכפי שאמרתי גם העלינו את זה לדרג של שרים.
רחל גוטליב: אני לא זוכרת כרגע למתי נקבעה ישיבה, אבל נקבעה ישיבה.
רחל גוטליב: מה שאנחנו מציעים לגבי החוק הספציפי הזה, לקבוע שהסעיף הזה, שמגיע למרשם הפלילי, ייכנס לתוקף כשייכנסו לתוקף התקנות ההן, שלא אושרו מהטעם הזה, על מנת לחסוך דיון נוסף.
רחל גוטליב: אותו עיכוב שהוועדה עיכבה מהטעם שהמשטרה עדיין לא ערוכה ליישם את התקנות האחרות, יחול גם לגבי העניין הזה, מתוך תקווה שלי שזה יוסדר בדחיפות.
דוד רותם: זה נורא מטריד אותך באופן אישי - -
רחל גוטליב: לא רק אותי.
דוד רותם: - - אבל ה-1 באפריל מתקרב.
דוד רותם: מה יקרה ב-2 באפריל?
דוד רותם: את מי זה יטריד?
רחל גוטליב: את המשטרה זה מאוד מטריד, את כל הגופים שמנויים בתקנות, שלא אושרו מהטעם הזה, זה מאוד מטריד.
רחל גוטליב: ולכן אני מצהירה לפרוטוקול, אני חוזרת ואומרת: אני לא אנוח ולא אשקוט עד ה-1 באפריל, עד שהעניין הזה יבוא להסדר מסוים.
רחל גוטליב: שמעתי מאנשי המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל שהם עובדים על זה, זה לא שהם לא עובדים.
רחל גוטליב: הם אומרים שב-2011 זה ודאי יסתיים, כיוון שהם לא נותנים תאריך יותר מדויק, אני לא רוצה להביא את זה לוועדה.
רחל גוטליב: אני מקווה שככל שהם עובדים על זה באמת באינטנסיביות, לפחות כפי שנמסר לי, נוכל לבוא לפני ה-1 באפריל עם מועד ברור.
רחל גוטליב: זה מטריד את כולם, לא רק אותי.
אלעזר שטרן: האם ההחלטה של היושב-ראש, בתנאים שרחל גוטליב אמרה, זה להוסיף את הרשות בתוספת הראשונה ככזאת שזכאית לקבל גם הרשעות וגם מב"דים?
אלעזר שטרן: מי שמנוי בתוספת הראשונה באופן טבעי מקבל גם הרשעות וגם מב"דים.
דוד רותם: זה יוצבע כשיהיה פה הרכב ועדה.
דוד רותם: אני לא רוצה לקבל על זה החלטה בעצמי.
דוד רותם: יש כמה נושאים שביקשתי שיבואו לדיון רחב יותר.
דוד רותם: אם לא תהיה לי ברירה, אני אקבל על זה החלטה, אבל כיוון שאני לא החבר היחיד בוועדה הזאת - - -
אלעזר שטרן: אפשר להתחיל בנושא של נש"מים.
רחל גוטליב: כיוון שעבר הרבה זמן מאז שהונחה הצעת החוק הזאת ועד שהיא נידונה, יש כמה תיקונים קטנים שנציע תוך כדי קריאה.
רחל גוטליב: התיקונים הם תוצאה של ניסיון שהצטבר לגבי יישומו של הפרק הזה של נותני שירותי מטבע, בעיקר לעניין הרחבת הגדרת נושאי משרה והרחבה מסוימת של הגדרת נותני שירותי מטבע, שעליהם הפרק הזה יחול, וכן תיקונים מסוימים שנוגעים להפעלת הסמכויות של הרשם.
רחל גוטליב: אני אבקש ממר צבר להגיד כמה מלים לגבי הניסיון שנצבר והצורך שעלה, בעיקר לנושא משרה ובאופן כללי להרחבת הסמכויות.
יואב צבר: בוקר טוב.
יואב צבר: נותני שירותי מטבע ברמת העיקרון נתפסו כחלפנים בהגדרה עד לפני 8 שנים או עד לפני החקיקה של חוק איסור הלבנת הון.
יואב צבר: כולם יודעים מה זה שוק שחור, מה זה שוק אפור, וכולם חוששים ללכת לחלפנים.
יואב צבר: למעשה, החוק הזה הוא ניסיון להסדיר משהו בהגדרה של נותן שירותי מטבע.
יואב צבר: והיום, רק בשביל המונחים והמספרים, יש כ-1,800 נותני שירותי מטבע: כ-60% תאגידים, כ-40% עצמאים, כשהעצמאים הם סניפים, ומתוכם היקף הפעילות של כל אותם 1,800.
יואב צבר: אנחנו יודעים שיש מתחת לרדאר עוד מאות בודדות, משהו כמו 400-300, שהם בשלבי הסדרה ומשיכה לטובת הרישום והאכיפה.
יואב צבר: היקף הפעילות שלהם בדוק מספרית, ואני יכול להוכיח את זה מביקורות שעשינו, זה סדר גודל של 80 מיליארד שקל בשנה.
יואב צבר: אלה המספרים, אני יכול להוכיח את זה במספרים מתוך ביקורות שעשינו.
יואב צבר: זה היקף הפעילות שלהם.
יואב צבר: 80 מיליארד שקל בשנה.
יואב צבר: עשינו עד היום סדר גודל של כ-180-150 ביקורות.
יואב צבר: מתוך הביקורות שאנחנו עושים אנחנו מגלים עבירות.
דוד רותם: כשאתה מדבר על היקף פעילות, אתה מדבר גם על העברת כספים לחוץ-לארץ וקבלת כספים לישראל?
יואב צבר: כן.
יואב צבר: אני לא מדבר על שוק ההלוואות החוץ-בנקאיות.
יואב צבר: אם אני כולל בפנים את שוק ההלוואות החוץ-בנקאיות – לא בדקתי את זה – אני מניח שאני אגיע למספר של יותר מ-100 מיליארד, אבל זו כבר הנחה.
יואב צבר: 80 מיליארד זה בדוק במספרים, אני יכול להוכיח את זה.
יואב צבר: זה היקף הפעילות של נותני שירותי מטבע, ללא שוק ההלוואות החוץ-בנקאיות וללא שוק ה"פקטורינג", ללא שוק האינטרנט וללא שוק הפעילות באמצעות כרטיסי אשראי, שלא בדקנו אותו.
יואב צבר: בדקנו את כל הפעילות הסביבתית של נותן שירותי מטבע לפי ההגדרות הישנות.
יואב צבר: בהיקף פעילות כזאת אי-אפשר שלא לנסות לתקן איזו חקיקה ולנסות להסדיר משהו, אם זה בנושא משרה ואם זה בהגדרה שלו, מה זה נותן שירות מטבע, ואם זה בסוג האכיפה והביקורת והיכולת לאכוף את החוק על אותם נותני שירותי מטבע.
יואב צבר: דוח מבקר המדינה – עשו אצלי ביקורת – אמר נחרצות שאין לנו יכולת לעמוד במטלות בגלל כל מיני סיבות, גם סמכותיות, גם יכולת אכיפה.
יואב צבר: אולי זה יצוטט, זה פה, כי זה נמצא מול פול לנדס.
יואב צבר: אגב, רוב הביקורות שעשינו אצל נותני שירותי מטבע, כמעט בכולן יש עבירות, חלקן עבירות פליליות ברמות שהגענו לתיקים במשטרה, ברמת אכיפה פלילית, ורובן עבירות מנהליות שהגיעו לוועדות עיצומים.
דוד רותם: אילו סוג עבירות פליליות?
יואב צבר: אם אלה עבירות של אי-דיווח במודע לרשות לאיסור הלבנת הון, אם אלה עבירות של הלבנת הון, שאתה רואה שזה הלבנת הון.
יואב צבר: אני יכול לתת סקירה על כל הנושא הזה, אבל זה נושא מורכב.
יואב צבר: אנחנו קוראים לזה "דרדוסים", ואנחנו קוראים לזה "פיצולים", ואנחנו קוראים לזה "הבניות".
יואב צבר: הם לוקחים את הכסף ולא מעבירים דיווח – לא כולם, אני לא רוצה לכלול בזה את כל השוק, ממש לא, אני מדבר על העבריינים – הם לוקחים את הכסף ומפצלים אותו למספר פלחים, על מנת לא לדווח, על מנת לרדת מסף הדיווח ולא להעביר את הדיווח.
יואב צבר: אנחנו רואים שמי שמתנקז לאותם שירותי מטבע – משטרת ישראל יכולה לתמוך בעניין זה – אלה ראשי משפחות פשע – לא כולם, מסוימים – אלה ארגוני פשיעה.
יואב צבר: הפשיעה המודרנית והרגילה מתנקזת לשם, לבנקים קשה להם לחדור, ולכן הם חודרים - - -
שמעון בן שושן: כתבי אישום שאנחנו מגישים תמיד נלווים לעבירות אחרות.
שמעון בן שושן: לפחות עכשיו יש כתב אישום מאוד גדול נגד ארגון פשיעה שמערב הרבה מאוד עבירות של 3(ב), שזה נותן שירותי מטבע.
דוד רותם: כמה כתבי אישום הוגשו נגד נותני שירותי מטבע על עבירות פליליות שהם ביצעו?
שמעון בן שושן: נותני שירותי מטבע כנותני שירותי מטבע על עבירות של אי-דיווח, אני לא יודע להגיד מספר.
יואב צבר: עשרות.
יואב צבר: אני יכול לומר עשרות.
דוד רותם: בדיון הבא.
פול לנדס: אדוני, בהקשר של דיון על סעיף 3(ב) העברנו סקירה לפני שנה של כתבי אישום שהוגשו על 3(ב), ויש שם גם נש"מים, אבל נעביר סקירה ייחודית לגבי כתבי אישום על נותני שירותי מטבע.
יואב צבר: העבירות של נותני שירותי מטבע, שהן אומנם עבירות של הלבנת הון בתפיסה, אלה עבירות גם ברמת פשיעה.
יואב צבר: הפשיעה מתלווה להלבנת הון, כי אדם צריך להלבין את הכסף אם זה מסמים, אם זה מזנות, אם זה מסחר בנשים.
יואב צבר: לכן העבירה הפלילית מתלווה לעבירה הכלכלית, ולכן אנחנו גוף אחד.
יואב צבר: אנחנו בודקים את זה, ואנחנו רואים את זה.
יואב צבר: יש עשרות תיקים פליליים, לאו דווקא נטו הלבנת הון בלי עבירה פלילית אחרת, כי זה הולך יד ביד.
יואב צבר: אם זה בנטו, רק הלבנת הון, בדרך כלל אדם מגיע לוועדות עיצומים, אבל אם זה כולל עבירה של לקחת אזרח, לסגור אותו בתוך חדר, לאיים עליו – איומים, סחיטה, זנות, סמים, נשק - - -
דוד רותם: זה לא עושה נותן שירותי מטבע.
יואב צבר: הוא מלבין את הכסף דרך נותן שירותי מטבע.
דוד רותם: רציתי לדעת כמה כתבי אישום הוגשו נגד נותני שירותי מטבע, כשאתה אומר לנו שחלקם עוברים עבירות ביודעין.
דוד רותם: רציתי לדעת כמה כתבי אישום הוגשו.
יואב צבר: העבירה הפלילית ביודעין, אם אתה תופס כעבירת סמים – אז לא.
דוד רותם: עבירת סמים עשה מי שהלבין את ההון.
יואב צבר: אתה מדבר על הלבנה נטו?
דוד רותם: אני מדבר על עבירות פליליות של נותני שירותי מטבע.
יואב צבר: הם מגיעים אלי בדרך כלל לוועדות עיצומים, וכאלה יש עשרות.
דוד רותם: אמרת שיש גם עבירות פליליות.
יואב צבר: זה משולב עם התיק הפלילי, ודאי.
יואב צבר: הוגשו כתבי אישום, יש כתבי אישום, אני יכול לספור אותם עכשיו ברצף.
יואב צבר: יש עשרות כתבי אישום, אבל הם משולבים בתיקים פליליים.
יואב צבר: מאחר שהפעילות הפלילית מתנקזת לאותם שירותי מטבע מסוימים, אתה רואה תופעות של נושאי משרה שאינם.
יואב צבר: החוק הישן קובע שיש לרשום בעל משרה שהוא לפי ההגדרה של תאגיד, ובתאגיד.
יואב צבר: ואתה רואה נושאי משרה שלא כלולים בחוק היום, מה שנקרא "לא תאגיד", אלא עסק שהוא עסק פרטי, אבל עסק פרטי עם עשרה סניפים, ומותר לו לעשות את זה.
יואב צבר: מה זה נושא משרה?
יואב צבר: ומה זה מנהל סניף?
יואב צבר: לא קיימות ההגדרות האלה.
יואב צבר: אתה רואה את החברים האלה, חלק מהם קונה תאגידים, או קונה עסק פרטי ומעביר אותו ידיים בתוך שעתיים, מרגע שהוא קנה אותו.
יואב צבר: אתה רואה שהוא קונה חברת מדף על שם אדם נקי – כשאתה בודק אותו הוא אדם נקי ובסדר – אתה מאשר לו לפעול, ועשר דקות אחרי זה אתה מקבל פקס שהחברה נמכרה או העסק נמכר, ואז אין לך יכולת ביקורת.
יואב צבר: לכן הרחבנו את כל הנושא של הגדרת נושא משרה – מה זה נושא משרה.
יואב צבר: נושא משרה זה מי שנמצא בתאגיד, מי שמכוון את פעולות התאגיד, לפי ההגדרה שכתבנו פה.
יואב צבר: והכנסנו את זה גם בנושא של עסק עצמאי, לאו דווקא תאגיד, יש גם עסק פרטי חוץ מתאגיד, והעסק הזה לפעמים יותר גדול מתאגיד – תאגיד זה מין הגדרה שכך הוא רשום ברשם החברות – ולכן אי-אפשר לעשות הפרדה בין תאגיד לבין עסק פרטי.
יואב צבר: אני מכיר עסקים פרטיים מהסוג הזה עם עשרה סניפים, ואין להם נושאי משרה.
יואב צבר: זה בנושא של נושא משרה.
רחל גוטליב: אולי אני אקרא את התיקון המוצע, כי שניים מהתיקונים, עקב דיונים קודמים בוועדה, אנחנו מוותרים עליהם.
רחל גוטליב: "בסעיף 11א לחוק העיקרי – (1) אחרי ההגדרה "הליכים פליליים" יבוא: "מורשה חתימה" – מי שבעל חשבון ייפה את כוחו לפעול" בחשבון.
דוד רותם: "לפעול בחשבונו".
רחל גוטליב: "בחשבונו", סליחה.
רחל גוטליב: זה מושג שרלוונטי הלאה, לנושא של נושא משרה.
רחל גוטליב: נראה לי שאין צורך להבהיר מה שכתוב.
רחל גוטליב: פסקה (2) הגדרת "מייסד" אנחנו מוחקים כמו שמחקנו לעניין סעיף 7.
דוד רותם: אנחנו מורידים את כל פסקה (2).
רחל גוטליב: כל פסקה (2) ו-(3).
רחל גוטליב: בעצם פסקה (3) צריכה להישאר, אנחנו משאירים את המושג "נאמן".
רחל גוטליב: ואנחנו מגיעים להגדרה של "נושא משרה בתאגיד": "במקום ההגדרה "נושא משרה בתאגיד" יבוא "נושא משרה" – (1) לגבי תאגיד - כל אחד מאלה: (א) בעל השליטה או דירקטור בתאגיד, מנהל כללי בתאגיד, מנהל עסקים ראשי, משנה למנהל כללי, סגן מנהל כללי או מנהל אחר בתאגיד הכפוף ישירות למנהל הכללי, מנהל סניף בתאגיד, וכן כל ממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה אף אם תוארו שונה; (ב) מורשה חתימה בחשבון של התאגיד; (ג) אחראי למילוי החובות בתאגיד שמונה לפי סעיף 8(א); (2) לגבי עסק שאינו תאגיד – (א) מנהל העסק, מנהל סניף בעסק וכל אדם אחר שמנהל, מארגן או מכוון את הפעילות בעסק או בסניף של העסק, וכן כל ממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה אף אם תוארו שונה; (ב) מורשה חתימה בחשבון של העסק;"     	"בסעיף קטן (א) – (א), ברישה, אחרי "עיסוקו היחיד" יבוא "וגם אם העיסוק כאמור אינו למטרת רווח"; (ב) בפסקה (3), הסיפה החל במלים "לענין סעיף זה" – תימחק; (ג) בפסקה (4), במקום "שטרות כסף" יבוא "מטבע"; (ד) במקום פסקה (5) יבוא" - - -     	לגבי פסקה (5) אנחנו מוותרים על התיקון הזה, ובמקומו אנחנו מציעים לכתוב "בסופו יבוא מסמך כאמור בסעיף 8 לחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986".
רחל גוטליב: כלומר, מה שמצוי בתוך הפסקה.
רחל גוטליב: ההבהרה כביכול, אנחנו מוותרים עליה.
דוד רותם: אתם מוותרים על "ניכיון שיקים, שטרי חליפין, שטרי חוב", ואתם אומרים: בפסקה (5), יבוא בסופה - - -
רחל גוטליב: "מסמך כאמור בסעיף 8 לחוק כרטיסי חיוב, התשמ"ו-1986.
פול לנדס: אלה החברות שעושות את ניכיון השוברים.
רחל גוטליב: תיכף.
רחל גוטליב: "(6) מסירת נכסים פיננסיים כנגד מטבע.
רחל גוטליב: (7) מסירת נכסים פיננסיים כנגד המחאת זכות של מקבל הנכסים הפיננסיים, כלפי חייב, לתשלום חוב באמצעות נכסים פיננסיים, אף אם הזכות הומחתה בידי מקבל הנכסים הפיננסיים כערבון להחזרת שווי הנכס כאמור; לענין זה, "מסירת נכסים פיננסיים" – למעט מסירת נכסים כאמור בידי" – וכאן העניין של חברה אורזת אנחנו מוחקים.
רחל גוטליב: זאת אומרת, פסקה (1) המוצעת אנחנו מוחקים, ובמקום זה נכתוב מה שכתוב בסעיף קטן (2) – "בידי מי ששר האוצר, בהתייעצות עם שר המשפטים והשר לביטחון פנים, קבעו בצו.
רחל גוטליב: " כלומר, פסקה (1) נמחקה.
דוד רותם: רק תסבירי לי את הסעיף הזה, כי הוא כל כך מסובך, שאני חושש מאוד שכשיום אחד יהיה ויכוח על זה, גם השופט של בית המשפט הכלכלי בדנוור לא יבין אותו.
פול לנדס: על החברה האורזת?
רחל גוטליב: החברה האורזת מחקנו.
דוד רותם: לא חברה אורזת, פסקה (7).
רחל גוטליב: עד פסקה (7), הכול ברור?
דוד רותם: יש לי כמה הערות לגבי ההגדרות, אבל אני רוצה להבין את פסקה (7).
יואב צבר: מסירת נכסים פיננסיים כנגד המחאות או כנגד - - -
דוד רותם: לא כנגד המחאות, כנגד המחאת זכות.
יואב צבר: כן, כנגד המחאת זכות של מקבל נכסים פיננסיים.
יואב צבר: בדרך כלל אנשים מוסרים נכסים פיננסיים – יש מה שנקרא את שיטות- - -,  אל"ף,  בי"ת, אנשים נותנים נכסים פיננסיים, כשנכס פיננסי בהגדרה זה גם כסף מסומן כדרך המחאת זכות.
יואב צבר: הוא יכול לתת לך המחאה שאתה חייב לי כסף, אתה לא גובה את הכסף ותמורת זה אתה מקבל נכס פיננסי.
דוד רותם: תעשה טובה, תסביר לי את זה לאט, כי כשמסבירים לי לאט, אני מבין מהר.