GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: למה נשיאת בית המשפט העליון?
דוד רותם: נשיאת בית המשפט העליון לא תהיה בתמונה.
דוד רותם: הכוונה היא שיהיו כללי אתיקה לרשמים.
דוד רותם: הכללים האלה צריכים להיות כמה שיותר קרובים לכללי האתיקה לשופטים, כי כמו שמעלים כאן הרשמים, האם מותר לי לשתות קפה עם הצדדים או לא.
דוד רותם: זה אמנם גם על עבוד מדינה אסור כשהוא צריך לקבל החלטה בין שני צדדים, אבל יש דברים שמכיוון שמדובר בסמכויות שפיטה, צריך  לתת לרשמים את כללי האתיקה שלהם והשאלה מי יחבר אותם.
דוד רותם: אני בהחלט מסכים שזה צריך להיות דומה לכללי האתיקה של שופטים, אבל השאלה מי קובע את זה, והממונה על הרשמים בעצם הוא הסמכות שהופכת להיות הסמכות המקצועית של הרשמים ולכן לדעתי הוא צריך להיות זה שיקבע אותם.
לאה רקובר: לפי הנוסח הזה, זה לא כך.
תמי סלע: כרגע זה לא כך.
תמי סלע: השאלה אם רוצים לקחת את הקיים ולאפשר לאיזושהי תת ועדה לעשות התאמה.
דוד רותם: לא, לא תת ועדה.
דוד רותם: הממונה על הרשמים יקבע כללי אתיקה.
תמי סלע: הוא לבדו יקבע כללי אתיקה?
דוד רותם: כמו שנשיאת בית המשפט העליון קובעת.
תמי סלע: יש ועדה שחברים בה עוד שופטים של בית המשפט העליון והם קבעו את כללי האתיקה.
תמי סלע: זה לפי חוק.
תמי סלע: יש שם ועדה של שלושה.
מורן פרוינד: ועדת האתיקה עוסקת בפרה-רולינג.
ענת ליברמן: הייתה ועדה של חשין שניסחה.
ענת ליברמן: כתוב בפתיח.
ענת ליברמן: בהסכמת חבר שופטי בית המשפט העליון ולאחר התייעצות עם שר המשפטים.
ענת ליברמן: זה חבר שופטים.
לאה רקובר: בסעיף 16א לחוק בתי המשפט.
דוד רותם: רבותיי, אנחנו ננסח את הסעיף הזה מחדש.
תמי סלע: (ב)	רשם ההוצאה לפועל רשאי לדון ולהחליט ולהורות ככל שיראה לנכון בבקשות בכל עניין הנוגע לניהולו של הליך לפי חוק זה.
תמי סלע: (ג)	החלטות וצווים של רשם ההוצאה לפועל, דינם לעניין אכיפה והוצאה לפועל כדין החלטה או צו של בית משפט.
תמי סלע: זה בעקבות הערה שנשמעה כאן בדיון הקודם.
חיים זקס: אנחנו לא מבינים מה הצורך בסעיף הזה.
חיים זקס: הבנו שיש הערה  של הרשמים בנוגע לסמכות שלהם לתת צווים לרשויות המדינה.
חיים זקס: אנחנו לא מבינים למה יש שינוי מבני של הרשמים, מדוע יש השפעה על הסמכות שלהם לתת צווים מכוח חוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: עד היום, כיוון שהם מונו לפי חוק בתי המשפט, יש סעיף בחוק בתי המשפט שמתייחס לתוקף של ההחלטות שלהם גם לעניין ערעור, ולזה יש סעיף מיוחד, אבל לכל עניין אחר.
תמי סלע: זה סעיף 94 לחוק בתי המשפט, אם אני לא טועה.
תמי סלע: הסעיף הזה כבר לא יחול על רשמי ההוצאה לפועל ואז מתעוררת שאלה כגורם מינהלי מה תוקף ההחלטות שלהם ביחס לגורמים מינהליים אחרים שאמורים להורות להם הוראה שהיא כן אמורה להיות בעלת תוקף גובר.
קריאה: סעיף 95.
תמי סלע: סעיף 95.
תמי סלע: היום חל על החלטותיהם ואומר: פסק דין והחלטה אחרת של רשם, כמוהם כפסק דין או החלטה אחרת של בית המשפט שבו הוא משמש רשם והכל בכפוף לסעיף 96, שזה הסעיף של הערעור.
תמי סלע: כאן אין החלטות שיש להן תוקף של פסק דין וככל שיש כאלה, זה כתוב במפורש בחוק ההוצאה לפועל, שיש להחלטה תוקף של פסק דין, אבל החלטות וצווים שהם נותנים, צריך להיות להם תוקף, כמו שהיה להם עד עכשיו והם לא אמורים להשתנות.
חיים זקס: בהוצאה לפועל, כאשר יש צו לעיקול או סמכות לתת צו לקבלת מידע, כל הצווים האלה מכוח חוק ההוצאה לפועל, יש סמכות לתת את הצווים האלה.
חיים זקס: מדוע יש שינוי מהמצב הקיים?
שחר קטוביץ: זה לא מדויק.
ליאת הר ציון: אנחנו זקוקים לסעיף הזה כדי שלהחלטות שלנו יהיו שיניים ואפקטיביות.
ליאת הר ציון: אני נותנת הרבה מאוד צווים ועיקולים טרם אזהרה, למשל מקרה של איתורן, אתר כלי רכב, אני נותנת צווים לבנקים לתת יתרות של משכנתאות, אני צריכה שלהחלטות שלי יהיו שיניים גם בשביל הצדדים עצמם.
ליאת הר ציון: אלה גם גופים מינהליים וגם גופים שהם לא מינהליים, איך הם יתייחסו להחלטה שלי כשאני גורם מינהלי?
ליאת הר ציון: גם גופים מינהליים כמו למשל משרד הפנים במקרים מסוימים זה בא דרך סעיף 7א ובמקרים אחרים, לפני שהיה 7א, נתנו תדפיס שהוא חורג מ-7א,  אבל הם איחדו את ההחלטות שלנו.
ליאת הר ציון: אם אנחנו גוף מינהלי, הם לא יכבדו את זה מאחר שזה גוף מינהלי לפחות לפי כללי המשפט המינהלי.
שחר קטוביץ: יש דוגמאות רבות.
שחר קטוביץ: אני מוכן לעבור אתך סעיף-סעיף ולהראות לך כמעט בכל סעיף בחוק ההוצאה לפועל.
דוד רותם: אתם לא מבינים למה זה מופיע, אבל יש לכם התנגדות?
חיים זקס: כרגע הסעיף הוא סעיף פתוח שנותן סמכויות נרחבות לרשמי ההוצאה לפועל.
שחר קטוביץ: לא מספיקות.
דוד רותם: אריזה סמכויות רחבות הוא נותן?
חיים זקס: החלטות וצווים של רשם ההוצאה לפועל לעניין אכיפה והוצאה לפועל כדין החלטה של צו של בית משפט.
דוד רותם: במה זה מרחיב?
דוד רותם: תגיד לי למה אתם מתנגדים.
חיים זקס: אני חושב שזה מיותר.
דוד רותם: מיותר.
דוד רותם: אתה יודע, ספר החוקים שלנו מלא בדברים מיותרים.
דוד רותם: תסביר לי במה זה פוגע בכם.
חיים זקס: אני חושב שיש לזה משמעות.
חיים זקס: המשמעות המשתמעת היא שללא הסעיף הזה חוק ההוצאה לפועל מצד עצמו, אין תוקף לצדדים של רשמי ההוצאה לפועל שנותנים צווים על פי סמכותם לפי סעיפים ספציפיים בחוק ההוצאה לפועל.
חיים זקס: סמכויות הרשמים מוגדרות בצורה ספציפית בחוק ההוצאה לפועל, יש להם סמכות לתת צווים לעיקול או צווי מידע.
חיים זקס: מעבר לזה, אין להם סמכות.
דוד רותם: האם זאת החלטה שיפוטית או זאת החלטה מינהלית?
חיים זקס: זאת החלטה מינהלית.
חיים זקס: שיש לה תוקף מכוח חוק ההוצאה לפועל.
דוד רותם: מה עושים אתה, עם ההחלטה המינהלית הזאת?
דוד רותם: מי מבצע אותה?
דוד רותם: מי חייב לבצע אותה?
חיים זקס: כל מי שמקבל את הצו.
חיים זקס: מכוח חוק ההוצאה לפועל.
דוד רותם: הדבר שמפחיד אותי הוא אם אני אקבל צו שהוא צו מינהלי, עד כמה הוא מחייב אותי, וכשאני מקבל צו שאומרים לי שזה כמו צו של בית משפט, אני מתייחס אליו אחרת.
סורין גנות: אני בהחלט חושב שצריך סעיף כזה, אבל עכשיו, תוך כדי, אין לי ספק שצריך, אבל עכשיו אני עוד יותר מוטרד כי לא הייתי בדיון הקודם.
סורין גנות: עצם העובדה שמכניסים סעיף כזה מטריד אותי שמא אולי יש עוד נושאים שכרגע אנחנו לא עולים עליהם או לא חושבים עליהם וצריך אולי הפניה כללית למשהו מעין סעיף 95 שיהיה ברור שרשם ההוצאה לפועל לפי התיקון לחוק דינו כדין, כמו שהיה קודם, לפי סעיף 95.
סורין גנות: אולי לעשות סעיף סל עוד יו תר מרחיב אפילו.
תמי סלע: בהמשך יש עוד החלה  של הוראות.
סורין גנות: אין ספק שצריך סעיף כזה אבל אני מוטרד.
שחר קטוביץ: גם הסעיף הזה כמו שהוא, עדיין מצומצם.
סורין גנות: למה שסעיף 95 לא יחול על רשמי הוצאה לפועל.
דוד רותם: כי הוא רחב מדיי.
דוד רותם: הם לא שופטים של בית המשפט.
סורין גנות: בסדר, אבל הסעיף הזה לדעתי חייב להישאר.
לאה רקובר: אם כבר, סעיף 103 לחוק בתי המשפט צריך להיות.
לאה רקובר: לפי דעתי זה יותר משמעותי.
לאה רקובר: לפי דעתי כבר היום מבחינה משפטית לא ברור שהסמכויות של רשם של בית משפט הן סמכויות של ראש ההוצאה לפועל.
לאה רקובר: זה לא ברור אבל סעיף 103 לעומת זאת, כל סמכות שיש לפקיד הוצאה לפועל, כמובן צריך להיות לרשם.
שחר קטוביץ: זה מופיע כבר בחוק ההוצאה לפועל.
ליאת הר ציון: החשש שלנו הוא לא החשש הזה אלא הוא חשש מצדדים שלישיים שמקבלים.
לאה רקובר: אבל זה כמו כל רשם.
לאה רקובר: למשל רשם המשכונות.
לאה רקובר: אם יש חוק שמסמיך אותם לתת החלטות ויש גם הוראה שקובעת כיצד ניתן לערער על ההחלטות האלה, אז מה צריך יותר?
ליאת הר ציון: לא, אבל גם המפקח קיבל את הסמכות הרחבה הזאת.
ליאת הר ציון: אם קופת גמל או איזשהו צד מקבל צו שלי על שבירת כספים בקופת גמל, הוא אולי יחשוב פעמיים.
לאה רקובר: הוא הלך לסעיף 95 כדי לכבד את זה היום?
שחר קטוביץ: היום, כן.
שחר קטוביץ: הוא כותב לי שאם הוא יקבל החלטה שיפוטית, הוא יקבל את הצו.
ליאת הר ציון: אם אני אקבל החלטה של בית משפט, אני אקבל את הצו.
ליאת הר ציון: ככה הם כותבים.
שחר קטוביץ: זה הנוסח.
לאה רקובר: כלומר, כל החלטה שלכם הולכת להיות מאושרת בבית משפט?
ליאת הר ציון: לא. הם רואים אותנו כבית משפט.
שחר קטוביץ: אם אתם תעשו את זה, עכשיו יצטרכו ללכת לבית משפט לאשר את העיקולים בשבירת החסכונות.
שחר קטוביץ: הזוכים יצטרכו לעבוד קשה עכשיו וללכת לבית המשפט.
דוד רותם: רבותיי, אנחנו ממשיכים בסעיף 3ב.
תמי סלע: סעיף שכבר היה קודם.
תמי סלע: בהפעלת סמכויותיו על פי דין, אין על רשם הוצאה לפועל מרות זולת מרותו של הדין.
תמי סלע: סעיף 3ב, תחולת הוראות מחוץ לבתי המשפט.
תמי סלע: הוראות סעיפים 68(א), 69, 70, 72, למעט לפי סעיף 72(א), שזאת ענישה לעניין הרחקה של אדם או אי ציות.
ליאת הר ציון: זה לא ברור.
תמי סלע: זה בדיוק הנוסח שהיה לגבי רשמים, שקיים לגבי רשמים היום בסעיף 104 שבו כתוב שכל הסעיפים שחלים על רשמים חלים, אך רשם שאינו שופט לא יהיה מוסמך לשפיטה פלילית ולשפיטה לפי סעיף 72(א) שזה סעיף שמאפשר להטיל קנס ומאסר כדי לכפות ציות, והחלק הזה הוא חלק שהוא לא בסמכותו של רשם היום לפי הדין הקיים, לא להטיל קנס ולא מאסר.
לאה רקובר: אז מה נשאר?
לאה רקובר: בעצם לא נשאר.
תמי סלע: להרחיק.
תמי סלע: להורות על הרחקה.
לאה רקובר: למה שלא תכתבי שיש לו סמכות להרחקה?
לאה רקובר: כי זה יצא מסורבל.
דוד רותם: מה מסורבל כאן?
תמי סלע: הרעיון הוא להשאיר את המצב הקיים בעניין הזה ולא לשנות.
לאה רקובר: סעיף 72(א) קובע סמכויות ואת מחריגה אותן, סעיף (ב) מתייחס לסמכויות לפי (א), כך שזה גם יצא.
לאה רקובר: מה נשאר לנו?
דוד רותם: 72 עצמו חל למעט הנושא של ענישה.
לאה רקובר: לגבי שפיטה?
לאה רקובר: זה לענישה.
תמי סלע: רשאי בית המשפט לצוות על הרחקתו אבל הוא לא יכול להטיל עליו קנס או מאסר.
תמי סלע: זה המצב הקיים גם היום.
תמי סלע: זה גם מה שיישאר לגבי רשמים.
לאה רקובר: אני לא באה בטענה אבל אני אומרת שזה לא ברור כבר היום.
לאה רקובר: לגבי ההודעה לנשיא בית המשפט העליון על ההרחקה, מורן תסביר.
מורן פרוינד: יש כאן סמכות נוספת בסעיף קטן (ב) למסור הודעה בכתב לנשיא בית המשפט העליון.
תמי סלע: אם הוטל עונש.
מורן פרוינד: אם רשם משתמש בסמכות ההרחקה.
דוד רותם: רשם לא יכול לתת עונש.
דוד רותם: 72(ב) מדבר על להודיע לבית המשפט על עונש.
דוד רותם: מכיוון שאנחנו אמרנו שאין להם עונש, אפשרות להעניש, אין גם את הסעיף של ההודעה לנשיאת בית המשפט העליון.
מורן פרוינד: אבל אם הוא עושה שימוש בסמכות ההרחקה?
לאה רקובר: תחריגי גם את (ב).
ענת ליברמן: הקנס הוא עונש ובזה הוא חייב דיווח.
לאה רקובר: זה לא ברור.
דוד רותם: מה לא ברור?
לאה רקובר: לא ברור שהכוונה היא שהרשם רשאי להטיל קנס.
דוד רותם: לא רשאי להטיל קנס.
לאה רקובר: להורות על הרחקה בלבד.
לאה רקובר: אולי נכתוב.
דוד רותם: זה לא ברור?
לאה רקובר: לי זה לא ברור.
מורן פרוינד: ושסעיף קטן (ב) לא חל.
דוד רותם: אנחנו נראה איך ננסח את זה.
ענת ליברמן: אפשר  לכתוב סעיף 72(א) לעניין הרחקה.
ענת ליברמן: אז יהיה ברור שזאת רק ההרחקה.
תמי סלע: 77(א) שזה פסלות ו-81 לחוק בתי המשפט, זה תיקון טעות – יחולו על רשם ההוצאה לפועל ועל הדיונים בפניו בשינויים המחויבים ואולם על אף האמור בסעיף 77(א)(ג) לחוק בתי המשפט לחוק בתי המשפט – זה הערעור  על החלטת פסלות, ערעור על החלטה של הרשם לפי אותו סעיף – יוגש לבית משפט שלום וידון בו נשיא בית משפט השלום או שופט אחר שהנשיא קבע לכך.
תמי סלע: סעיף קטן (ב) מכיל הוראות  נוספות שחלות היום על רשמים בכלל וימשיכו לחול על רשמי בתי משפט.
תמי סלע: כאן הוא מחיל אותם גם על רשמי ההוצאה לפועל, אבל רק לעניין הדיונים השיפוטיים.
תמי סלע: כאן מדובר על סמכויות של מתן כל סעד, פסיקה, דרך של פשרה, העברה לבוררות, לגישור, החלטה שהעניין הוא לא בסמכותו והעברה לבית משפט אחר.
ליאת הר ציון: שוב, אנחנו באים לאותו מקום של החלה של סמכויות רק לגבי הדברים המשפטיים פרופר.
ליאת הר ציון: אנחנו מנהלים דיונים בכונסי נכסים, בדיור חלוף, במיוחד כאשר יש תחרות בין זוכים וחלוקת הכספים, ואנחנו חושבים שאין שום סיבה להחיל את אותם סעיפי סל רק על הסמכויות השיפוטיות.
ליאת הר ציון: לא נוכל לעשות בהם שימוש בתיקים נוספים.
ליאת הר ציון: אנחנו עושים בהם היום שימוש.
דוד רותם: רק בתיקים שיפוטיים.
ליאת הר ציון: לא, אבל דיור חלוף, כינוס נכסים, זה לא משהו שהוא שיפוטי.
ליאת הר ציון: ואם אני רוצה להפנות לגישור?
ליאת הר ציון: כיום אני לא יכולה לעשות את זה לפי המנגנון שקבעו כאן.
ליאת הר ציון: אתם מצמצמים את האפשרויות שלי.
ליאת הר ציון: היום אני עושה את זה.
תמי סלע: פסק דין הצהרתי בעניינים של נוהל שיפוטי.
ליאת הר ציון: לא, להפנות לגישור או לפשרה.
תמי סלע: אנחנו נמצאים ממש בהליך ביצוע.
תמי סלע: הדברים בהסכמת הצדדים אפשר לעשות, השאלה אם צריך את כל ההוראות שחלות כאן.
ליאת הר ציון: אני לא יודעת אם הסכמת הצדדים יכולה לחרוג מסמכותי.
ליאת הר ציון: יש על זה פסיקה מפורשת.
דוד רותם: רבותיי, אי אפשר לעשות גישור על גישור על פשרה ועל פשרה.
ליאת הר ציון: לא, אנחנו לא רוצים בזה.
דוד רותם: ברגע שהתיק הזה נגמר ועכשיו צריך לבצע אותו, אתם מבצעים אותו.
ליאת הר ציון: אדוני, אנחנו רוצים לעשות את התפקיד בצורה טובה.
ליאת הר ציון: לפי פסיקה אנחנו לא יכולים ליצור סמכות יש מאין תוך הסכמה.
ליאת הר ציון: לכן אנחנו מבקשים שייתנו לנו את האפשרות לייעל את ההליך ולקדם אותו בדרך של גישור ופשרה, גם באותם הליכים שהם לא פרופר שיפוטיים אבל הם שיפוטיים ואנחנו מקיימים בהם דיונים, יש הרבה מאוד צדדים ואפשר לייעל את זה בצורה כזאת.
ליאת הר ציון: להפך, כאשר קובעים שסעיפים יחולו רק על הדברים האלה, זה מעורר לי בעיה של סמכות בתיקים אחרים וכובל את ידיי.
דוד רותם: בתיקים אחרים צריכים לתת החלטה.
שחר קטוביץ: יפה, אבל לא תמיד התיק נכון.
שחר קטוביץ: בדיור חלוף, אם יגיעו הצדדים להסכמה ביניהם על ה תקופה.
דוד רותם: אתה תיתן פסק דין לפי ההסכמה.
שחר קטוביץ: גם כתבתי את זה בהערות ששלחתי לאדוני.
שחר קטוביץ: סעיף 83, צירוף  חייב על פי ערבות מיוחדת לחוק.
שחר קטוביץ: אני בעצם אוכף את כל דיני הערבות, בצירוף של החייב על פי הערבות שהוא נתן לפי החוק.
שחר קטוביץ: זה קורה הרבה פעמים ויש תיקון וכולי, שמחתימים כל מיני חייבים, צדדים שלישיים כחייבים נוספים בתיק וכולי.
שחר קטוביץ: הצירופים בעיכובי יציאה מן הארץ וכולי, כל הערבים למיניהם, בתיקי משפחה, שם בכלל אם העבירו לי את זה לפי סעיף 7 המפורסם לחוק בתי המשפט, ושם אני שוב פעם תקוע וזה לא מופיע בסעיפים הללו.
שחר קטוביץ: זה בסך הכל איזון משאבים אבל אני צריך לפתור את הבעיות האלה.
שחר קטוביץ: כן, אני לא שולח כל יום לגישור בתיקי כינוס, עשיתי את זה פעם אחת בימי חיי ועד היום הצדדים מודים לי על זה, אבל אתה צריך את הסמכות הזאת.
שחר קטוביץ: צריך לאפשר את הכוח הזה במקרים המתאימים.
שחר קטוביץ: אם אני לא יכול לקנות כוח, אני נמצא במצב שאני צריך להחליט, מצוין, אז יחליטו, ילכו לערעור לשלום ואז בקשת רשות ערעור למחוזי, יטרידו גם את העליון, ובסופו של דבר יחזרו ויבקשו גם בקשה לדיון נוסף וזה דבר שאפשר לסגור בהליך די קצר, אם היינו מלכתחילה נותנים את הסמכות.
שחר קטוביץ: יש את המקרים הללו שצריך את זה.
ענת ליברמן: אדוני, אנחנו באופן עקרוני מסכימים עם הרשמים.
ענת ליברמן: אולי אפשר בגלל החשש הזה לפצל את אותו סל הליכים שנקבע בסעיף קטן (ב) ונניח  לפחות להעביר גם ליתר ההחלטות ולא רק להחלטות השיפוטיות את העניין של הסמכות הכללית, לתת סעד, שקבועה בסעיף 75, את העניין של הסמכות הנגררת בסעיף 76, את העניין של 79(א) של ה סכמה.
ענת ליברמן: נניח את הבוררות ואת הגישור שהם באמת מקרים מאוד מאוד קיצוניים יחסית ולא כל כך בשימוש, אותם אפשר להשאיר רק לארבע השיפוטיות.
ענת ליברמן: אולי את כל היתר שבהם כן נעשה שימוש נרחב יותר, לפחות סעיף 75 ו -76 שהם באמת סמכות כללית, לאפשר אותם גם ביתר ההליכים.
שחר קטוביץ: גם 79.
ענת ליברמן: 79(א).
שחר קטוביץ: הוא מקבל.
חיים זקס: העמדה העקרונית שלנו שהסמכויות של הרשמים, ההצעה הזאת לא צריכה לגרוע ולא תוסיף.
דוד רותם: לא העמדה העקרונית.
דוד רותם: עזבו עמדה עקרונית.
דוד רותם: שמעתם את ההצעה של הרשות.
חיים זקס: לא קיבלנו את ההערות של הרשמים בעניין הזה אלא הבוקר.
חיים זקס: אני לא יכול לחשוב על פתרון.
חיים זקס: אני חושב שאם הם טוענים שיש להם סמכויות לעשות את ההסדרים, הגישור ---
ליאת הר ציון: עד היום היינו בחוק בתי המשפט.
חיים זקס: אם הם חושבים, אנחנו חושבים שלא צריכים להפחית מהסמכויות שיש להם כבר היום.
קריאה: צריך למחוק את המלים "לפי סעיפים 19, 25, 48, 58".
לאה רקובר: צריך לאחד את זה עם (א).
תמי סלע: לאחד את שני הסעיפים.
לאה רקובר: צריך פשוט לאחד את שני הסעיפים.
מורן פרוינד: אנחנו רק רוצים להבהיר שהסמכות להעביר הליכים לבוררות לפי סעיף 79(ב), קבוע שבית המשפט הוא בית המשפט שהעביר את העניין לבוררות.
מורן פרוינד: זאת אומרת, בקשת האישור ובקשות נוספות במסגרת הליך הבוררות מופנות לבית משפט שהפנה את ההליך לבוררות.
מורן פרוינד: כלומר, אם רשם ההוצאה לפועל עושה את זה, ההליכים יוחזרו אליו ולא לבתי המשפט, לא לבית המשפט המחוזי.
דוד רותם: על בתי המשפט לא נטיל עבודה אפילו לא של גרם אחד.
דוד רותם: רק ניקח מהם.
מורן פרוינד: לפחות לא במקום שזה לא מוצדק.
סורין גנות: אני מסכים עם חיים.
סורין גנות: אני די מוטרד, ויש כאן הרבה מקצוענים סביב השולחן הזה, אבל גם אנחנו ככל שנהיה מקצוענים לא נצליח לחשוב על כל אחת ואחת מהאפשרויות שעלולות או עשויות להיות.
סורין גנות: לכן אני בהחלט חושב שצריך למצוא איזושהי הגדרה שתאמר שהתיקון הזה הוא יותר תיקון ממסדי, מינהלי, פיקוחי וכולי.
סורין גנות: הסמכויות שהיו קודם צריכות להישאר.
סורין גנות: אם נרצה להוסיף עוד משהו, בסדר.
סורין גנות: אמרת חז"ל הידועה היא שהיוצא מן הכלל יצא לא למד על עצמו אלא יצא למד על הקהל כולו.
סורין גנות: עצם העובדה שאנחנו עושים כל כך הרבה יוצאים מן הכלל, זה מתחיל להטריד אותי מאוד לגבי הכלל, אולי שכחנו משהו.
סורין גנות: נותן כאן כבוד הרשם כל מיני דוגמאות ואני יכול לחשוב על עוד דוגמאות שאולי הן לא תבאנה לידי ביטוי.
סורין גנות: צריך להיות סעיף סל שמה שהיה, הוא שיהיה מבחינת הסמכויות, לטוב או לרע.
חיים זקס: זה מה שהם לא רוצים.
סורין גנות: השיפוטיות.
סורין גנות: אנחנו נפגע בעבודת ההוצאה לפועל.
סורין גנות: אני חושב שאם נתחיל להגדיר מחדש, להמציא את הגלגל מחדש, אנחנו עלולים להגיע לכל מיני אפשרויות שפשוט נשאיר רשם ללא סמכויות.
ענת ליברמן: אדוני, אנחנו אמרנו את זה כמה וכמה פעמים בפתיח לדיונים האלה.
ענת ליברמן: לא הייתה לנו שום כוונה לגרוע מהסמכויות של הרשמים.
ענת ליברמן: כל מה שהתכוונו לעשות זה לקבוע להם דרך מינוי חדשה ומעמד חדש כעובדי מדינה, אבל לא התכוונו בשום אופן לשנות את הסמכויות שלהם או לגרוע מהם.
ענת ליברמן: לכן אנחנו ניסינו לעשות את כל ההתאמות של כל הסמכויות.
סורין גנות: היה צריך סעיף אחד לומר.
סורין גנות: קודם כל, אולי, דרך אגב, חיפשתי עכשיו והסתכלתי כי לא היה לי את הנוסח הקודם, אולי בתיקון, נדמה לי זה 32, יהיה כתוב בסוגריים מינוי ודרכי בחירה והדחה וכולי.
סורין גנות: אמרתי את זה  רק בתור רעיון, אבל אולי יש סעיף אחד שיהיה כתוב בו שאין בתיקון לחוק זה או אין בתוספת הזאת בסעיף זה או בפרק זה כדי  לפגוע  בסמכויות שהיו קיימות טרם כניסת התיקון לתוקף.
שחר קטוביץ: זה מה שמסביר יושב ראש הוועדה, שאין גורם מינהלי שהוא גורם שיפוטי.
שחר קטוביץ: זה מהות התיקון.
שחר קטוביץ: תפנימו, זה מהות התיקון.
סורין גנות: לפחות ארבעת הסמכויות השיפוטיות שאנחנו מכירים מאז ומעולם, 19, 48, 58, תישארנה.
סורין גנות: זאת אומרת, סמכויות שיפוטיות תישארנה.
סורין גנות: יש גם מעבר לזה.
סורין גנות: אולי באמת יש בעייתיות ואנחנו מנסים ליצור כאן איזה יצור היברידי – אני לא רוצה לומר אנדרוגינוס – כזה או אחר, אבל אני חושב שאף אחד סביב השולחן הזה, מכל הקשת, לא רוצה לפגוע.
סורין גנות: אם רוצים להוסיף משהו, יכול להיות.
סורין גנות: אנחנו ברפורמה ורוצים להיטיב את המערכת.
סורין גנות: התיקון כמו שהוא כאן, וכמה שאנחנו דנים יותר, אני יותר מוטרד מכך שאנחנו עלולים לפגוע ויצא שרצינו לברך אבל נצא מקללים.
סורין גנות: צריך להיות סעיף סל, משהו כללי.
שחר קטוביץ: אנחנו הצענו סעיף סל.
ליאת הר ציון: אנחנו הצענו את הסעיף בחוק המקרקעין.
שחר קטוביץ: סעיף 74 לחוק המקרקעין, אבל הם לא רוצים אותו.
תמי סלע: הסעיף הזה משנה את המצב הקיים.
סורין גנות: למה לא לכתוב בעברית שאין בתיקון חוק זה כדי לפגוע בסמכויות שהיו לראשי ההוצאה לפועל, כי שמם הקודם כזה, טרם כניסת תיקון 29 לחוק ההוצאה לפועל.
תמי סלע: יש היום סעיף בחוק בתי המשפט שמגדיר איזה הוראות חלות על רשמים.
דוד רותם: הם יוצאים מחוק בתי המשפט.
סורין גנות: בסדר, אבל אני אומר שהתיקון, הרפורמה לא שינתה.
תמי סלע: אם לא רוצים לשנות כלום, אפשר לקחת את סעיף 104 לחוק בתי המשפט ולהחיל אותו על הרשמים, כפי שהוא ובלי שינוי.
מורן פרוינד: מבוקש כאן להחיל על ההחלטות השיפוטיות את סעיף 78 שמתייחס לסמכות הנשיאה להעביר תיקים בין בתי משפט.
מורן פרוינד: אנחנו סבורים שיש לעשות כאן התאמות.
דוד רותם: הנשיאה לא יכולה להעביר ואפילו לא מנהל בתי המשפט.
מורן פרוינד: על זה נאמר בשינויים.
לאה רקובר: את מי תכניסי במקום הנשיאה אם את לא אומרת?
לאה רקובר: צריך לומר.
סורין גנות: אני מסתכל על סעיף 104 והוא מעולה.
תמי סלע: זה הסעיף אבל כאן הייתה מחשבה שיש שינוי במעמד ולכן בעניינים שהם לא הליכים שיפוטיים אין הצדקה לכלול את כל ההוראות שהיום חלות על רשמים.
דוד רותם: אי אפשר להשתמש בסעיפים האלה בכל המקרים.
דוד רותם: נראה את סעיף 3(ב) וננסח אותו שוב.
דוד רותם: תמשיכי בסעיף 3(ג).
סורין גנות: אפשר להגדיר אולי את אותן פעולות שיפוטיות ורק  לגביהן יחול הסעיף הזה.
סורין גנות: יכול להיות שאם נגדיר – כי תכף נגיע לערעורים – מה בזכות ומה ברשות, נגדיר את אותן החלטות שיפוטיות.
דוד רותם: בסעיף הזה אנחנו לא נדון היום כי כדי לדון בסעיף הזה אני צריך כאן את המשנה ליועץ המשפטי לממשלה.
תמי סלע: הממונה על רשמי ההוצאה לפועל.
תמי סלע: (א)	שר המשפטים ימנה לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים מי שכשיר לכהן כשופט של בית משפט מחוזי שהוא בעל ניסיון וידע מקצועי בתחום ההוצאה לפועל,  לממונה על רשמי ההוצאה לפועל.
תמי סלע: לעניין סעיף זה יהיה אחראי על בירור תלונות חבר בוועדה לבחירת רשמים במקום הממונה על הרשמים.
תמי סלע: (ב)	הממונה על הרשמים יהיה אחראי מבחינה מקצועית על כלל רשמי ההוצאה לפועל.
תמי סלע: אין בהוראת סעיף קטן זה כדי לגרוע מהוראות סעיף 3ו – שעניינו אין עליו מרות אלא מרות הדין – או כדי לאפשר התערבות בשיקול דעתו השיפוטי והמקצועי של הרשם בהפעלת סמכויותיו על פקידים בנוגע להליך שבפניו.
תמי סלע: (ג)	תקופת כהונתו של הממונה תהיה שבע שנים והוא יכהן תקופת כהונה אחת בלבד.
ליאת הר ציון: אני מבקשת לדבר על הממונה.
ליאת הר ציון: דיברנו על הוועדה שממנה ושמדיחה ועכשיו אנחנו מדברים על הממונה.
ליאת הר ציון: זה נדבך אחרי נדבך.
ליאת הר ציון: אנחנו מציעים, אחרי שבישיבה הקודמת לא קיבלו את עמדתנו שזה יהיה שופט, שהממונה על הרשמים יהיה מקרב רשמי ההוצאה לפועל.
ליאת הר ציון: אנחנו חושבים שמישהו שבא מתוך התפקיד ומכיר את התפקיד על כל היבטיו וניגודי העניינים שבו והקשיים שבו, הוא עדיף על פני מישהו שהוא רק כשיר להיות שופט מחוזי, שהוא לא נובע מתוך המערכת ולא היה שם באותו תפקיד ולא היה לו את כל הבעייתיות שיכולה להיות כרוכה בהיותו רשם הוצאה לפועל, במיוחד בקונסטלציה כזאת.
ליאת הר ציון: עוד אנחנו מבקשים שהאחריות תהיה אחריות כללית.
ליאת הר ציון: זאת אומרת, אנחנו חושבים שלא נכון ליצור את היריבות הישירה – חופשות, העברות מקום, כל הדברים המינהליים שיהיו ביום יום, מול מי הם יהיו אם הממונה הוא רק אחראי מבחינה מקצועית.
דוד רותם: לא, זה יהיה מול המנהל.
ליאת הר ציון: אנחנו חושבים שזה צריך להיות מול הממונה.
דוד רותם: אני לא הולך ליצור כאן שלושה דרגים של מנהלים.
ליאת הר ציון: ממונה אחד.
דוד רותם: לא, יש רק מנהל אחד על הרשמים וזה מנהל ההוצאה לפועל.
ליאת הר ציון: אבל יש גם את הממונה.
דוד רותם: הממונה הוא אחראי מקצועית, הוא המדריך המקצועי שלכם.
דוד רותם: אתם גם חושבים שצריך שהממונה יהיה שופט.
ליאת הר ציון: כבר יצאנו ואנחנו לא שם.
ליאת הר ציון: אנחנו מנסים באותן המגבלות ליצור את אותו מנגנון שנראה לנו יותר בריא מבחינת העבודה שלנו והתקינות של העבודה שלנו.
ליאת הר ציון: אנחנו חושבים שזה יותר נכון שאם כבר יצרנו גוף שהוא הממונה עלינו, כדי לשמור על העצמאות השיפוטית שלנו ועל אי התלות, אנחנו חושבים שנכון שהוא יהיה אחראי מכל ההיבטים.
שחר קטוביץ: כבר היום בגלל השליטה, יש סגני רשמים בכל מחוז.
שחר קטוביץ: אני חושב שמר מדיוני רוצה להתחיל לאשר חופשות לכל הרשמים, זה הרי פשוט סתם נטל על המנהל.
דוד רותם: אל תדאג למנהל.
דוד רותם: שיגיע בשעה 8 בבוקר לעבודה.
שחר קטוביץ: אני רוצה שהוא יעשה את העבודה החשובה שהוא עושה.
שחר קטוביץ: אני מעריך מאוד את העבודה שלו.
ענת ליברמן: התפקיד של הממונה, אם לא הבהרנו את זה מספיק עד היום, הוא להוות איזשהו חוצץ בין מנהל המערכת לבין הרשמים כיוון שהרשמים כפופים למנהל המערכת.
ענת ליברמן: כל החציצה הזאת -הרי אין שום עניין בחציצה בין המנהל הגדול לבין העובדים שלו – נוצרה במטרה להגן על עצמאותם השיפוטית של הרשמים ועל אי תלותם.
ענת ליברמן: לפיכך הממונה בעצם, כל התפקיד שלו מתחיל ונגמר בלחצוץ לעניין הזה המקצועי של הפעלת הסמכות השיפוטית שלהם והסמכויות לפי החוק.
ענת ליברמן: אין שום צורך בממונה, ככל שמדובר בדברים שהם יחסי עובד-מעביד רגילים, של אם אתה תעביר אותו מכאן לכאן, או אם אתה תהיה אחראי על ימי החופשה שלו וכולי.
ענת ליברמן: לא בשביל זה  נועד אותו ממונה.
שחר קטוביץ: אנחנו חושבים אחרת.
דוד רותם: אתם חושבים אחרת, אני יודע.
דוד רותם: אני חושש מאוד שאתם עוד לא הפנמתם.
ליאת הר ציון: אנחנו הפנמנו.
ליאת הר ציון: אנחנו רק מבקשים לשקול מחדש את כל המנגנונים האפשריים כדי לאפשר לנו את העבודה.
ליאת הר ציון: אנחנו חושבים שיותר בריא ליצור את החוצץ הזה.
דוד רותם: גם לנושאים טכניים.
שחר קטוביץ: גם למנהל.
דוד רותם: קודם כל, אל תדאגו למנהל.
שחר קטוביץ: הוא יקר לנו מאוד.
דוד רותם: הוא יקר לכם מאוד, זה נכון, הוא גם יקר לי מאוד, אבל אני פוחד שאם אני אקבל את הגישה שלכם, לא יהיה צריך מנהל.
דוד רותם: מה הוא יעשה כל היום?
שחר קטוביץ: הוא יהיה המפקח.
שחר קטוביץ: הוא האחראי על הממונה על הרשמים.
ליאת הר ציון: גם היום הממונה על הרשמים, הוא זה שאחראי על העברות, הוא זה שאחראי גם על דברים שהם מינהליים ואנחנו פונים אליו.
שחר קטוביץ: מי מאשר לי חופשה היום?
שחר קטוביץ: הממונה על הרשמים.
דוד רותם: מהיום והלאה, אתה תפנה.
שחר קטוביץ: בכל דבר נטריד אותו?
דוד רותם: תטרידו אותו.
דוד רותם: לא נורא.
ורדית דמרי מדר: מיותר לציין שאנחנו כמובן מסכימים כאן עם הרשמים.
ורדית דמרי מדר: אני רק רוצה להוסיף שני דברים.
ורדית דמרי מדר: ראשית, אנחנו חושבים שאם הממונה על הרשמים אמור להיות אחראי עליהם מבחינה מקצועית, מן הראוי שזה יהיה לפחות אדם שנשא בתפקיד דומה או היה בתפקיד דומה ולא איש שהוא חלק מהרשות המבצעת והוא איש ביצוע.
ורדית דמרי מדר: אנחנו רוצים להציע להחזיר מחדש לשולחן הדיונים את הנושא של שופט בדימוס.
דוד רותם: לא, זה לא חוזר לשולחן כי זה כבר סגרנו.
ורדית דמרי מדר: דבר שני.
ורדית דמרי מדר: לא הספקנו אבל רצינו לכתוב.
ורדית דמרי מדר: אנחנו חושבים שכדאי להוסיף סעיף – אני לא יודעת אם 3ג הוא המקום המתאים ואולי כן – שקובע שהחלטות, הוראות והנחיות של הממונה על הרשמים או של מנהל רשות האכיפה והגבייה – ואני לא מדברת על הנחיות מינהלתיות כמו יציאה לחופשה שצריך להודיע 14 ימים מראש וכולי אלא הנחיות מקצועיות – יפורסמו על מנת לאפשר ביקורת בזמן אמת ושקיפות בזמן אמת, כדי לנסות להקטין את הסכנה מניגוד העניינים שאנחנו כל כך הרבה זמן מדברים עליה.
ורדית דמרי מדר: אני מדברת על הנחיות מקצועיות שיפורסמו על מנת שאנחנו נוכל לבחון בזמן אמת.
ורדית דמרי מדר: הרי אם אני ארצה לטעון שהוראה ניתנה בחריגה מסמכות, לפי המצב היום אני אפילו לא אוכל לדעת על אותה הוראה.
ורדית דמרי מדר: למשל, יש הוראה שקובעת לגבי הוראות הסגירה, התיקים היא הדוגמה המפורסמת, יש לתת 120 ימים מראש להבעת התנגדות.
ורדית דמרי מדר: בכל זאת, אני ארצה לטעון שההוראה הזאת ניתנה בחריגה מסמכות, לולא ההוראה הזאת תפורסם אני אפילו לא אוכל לדעת עליה.
ורדית דמרי מדר: ההוראות לא יהיו שקופות והעין הציבורית בכלל לא תראה אותן.
ורדית דמרי מדר: לכן אני רוצה שהן יפורסמו.
ורדית דמרי מדר: אני לא מדברת על הנחיות מינהליות, רק כדי הסר ספק.
ורדית דמרי מדר: אני לא מדברת על הנחיות שאם אתה רוצה חופשה או אם אתה רוצה העברה ממקום למקום, תמלא טופס כזה וכזה.