GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: יש הבדל עצום בין זה שהוא בהחלטה פנימית שלו אומר: אני רוצה להתייעץ אתם, ואני אומר להם: תן לי תשובה תוך X זמן, ואם לא, אני רואה אותך כמי שאין לו עמדה, לבין זה שאני קובע בחוק שהוא חייב להתייעץ אתם, ואז היכולת שלו להסיק שאין לשר עמדה מזה שהוא לא ענה לו תוך פרק זמן קצוב, היא הרבה יותר בעייתית.
אריאל צבי: אני מציע שזה ייקבע בתקנות.
אריאל צבי: אבל אני חושב שחובת ההתייעצות היא כן משמעותית; לא להותיר את שיקול הדעת רק אצל היושב-ראש.
יריב לוין: אין לי בעיה, אני רק לא רוצה שבסוף התוצאה תהיה שדרך זה התהליך לא נגמר.
יריב לוין: כשאתה אומר בתקנות: פרסם הודעה, השר יודיע את תשובתו תוך 30 יום, שאם לא כן ייראה כמי שאין לו – שם אתה נמצא באיזון- -
יהלום שרעבי: השאלה, אם אי-אפשר לכתוב את חובת ההתייעצות עם השרים בתקנות, ולעשות את הפרוצדורה, משהו שיקל.
יהלום שרעבי: אני מניחה שראו התייחסות נפרדת לארגונים דתיים.
יריב לוין: אני חושש שנישאר עם זה, וכשנגיע לתקנות, אני לא יודע מה יקרה, אם יקרה, מתי יהיו, איך ייכתבו, ומה בסוף יקרה שם.
אלעזר שטרן: אפשר ליצור סעיף הסמכה שיאמר במפורש, כלומר נשאיר את זה כך ונכתוב סעיף קטן (ד): בתקנות השר יקבע את אופן ההתייעצות והזמנים למתן תשובות וכו', כך שתהיה ברורה הפרוצדורה הרלוונטית.
יריב לוין: זה מתאים לתקנות, גם עצם ההתייעצות.
אד פרידמן: אנחנו דנים פה עם מי להתייעץ, אבל לא ראיתי שום קריטריון, על מה יתייעצו.
אד פרידמן: כלומר דיברנו קודם על רכישת קרקע- -
אלעזר שטרן: זה הסעיף הבא.
דוד רותם: אבל חסר פה דבר אחד, שאני מתפלא שאתה לא אומר, כי אני בטוח שיריב יסכים עם זה, שצריכה גם להיות התייעצות קבועה עם יושב-ראש לשכת עורכי הדין...
אד פרידמן: תלוי אם תעבור הרפורמה או לא.
דוד רותם: היא תעבור.
אלעזר שטרן: (ג) לכל בקשה להעברת זכויות כאמור שתובא לאישורו של יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל, יצורפו גם המלצות השרים שלהלן, בהתאמה: לגבי קרקע שייעודה תעשייה, מלאכה או מסחר – המלצת שר התעשייה המסחר והתעסוקה; לגבי קרקע שייעודה מלון או נופש – המלצת שר התיירות.
אד פרידמן: זה לא עונה על השאלה: מה הקריטריון?
דוד רותם: את הקריטריון נקבע.
נחמן שי: אנחנו בכלל דיברנו שכל החוק הזה נועד לצמצם בירוקרטיה.
נחמן שי: זה הדבר היחיד שאהבתי בהצעה לשינויים בעניין מכירת הקרקעות, ובכלל – מינהל מקרקעי ישראל – לצמצם בבירוקרטיה.
נחמן שי: פה אנחנו מגבירים בירוקרטיה.
נחמן שי: אנחנו לא רוצים להכשיל מכירה; אנחנו רוצים לוודא, שהיא תיעשה באופן שלא יפגע בכך וכך.
נחמן שי: לכן רשאי יושב-ראש הוועדה להתייעץ עם מי שהוא רוצה.
דוד רותם: אזור תעשייה – אני מגיש בקשה, אני רוצה לקנות את הקרקע, כי אני רוצה אזור תעשייה.
דוד רותם: אין עדיין תוכנית שזה אזור תעשייה, ואז אני אומר: לפחות שיבוא שר התעשייה והמסחר, ויגיד: באזור הזה אנחנו בכלל מתנגדים לאזור תעשייה, כי אנחנו לא רוצים שבמרכז הנגב יקימו לנו פתאום אזורי תעשייה.
דוד רותם: יבוא מישהו ויגיד: אני קונה קרקע ליד מכתש רמון, כי אני רוצה לבנות שם מלון.
דוד רותם: שר התיירות יגיד: רבותיי, אין מלונות שם.
דוד רותם: אז לפחות אם זה קרקע שרוצים לייעד אותה למטרות כאלה, שיהיה לי את ההמלצות של השרים המקצועיים.
דוד רותם: זה לא ענייני דת.
נחמן שי: אבל הוועדה תדע לעשות את זה.
יריב לוין: למה לא הוועדה המקומית?
יריב לוין: למה לא הוועדה המחוזית?
יריב לוין: למה לא שר הפנים?
דוד רותם: תגידו מה שאתם רוצים.
יריב לוין: למה לא שר התחבורה והבטיחות בדרכים?
דוד רותם: הוא יסלול כבישים.
דוד רותם: זה במסגרת הורדת מחירי הדירות...
דוד רותם: אתם רוצים להוריד את הסעיף הזה?
יריב לוין: אני לא חושב שדרך החוק הראשי אנחנו צריכים לנהל את עבודת הוועדה; אנחנו צריכים להסמיך באופן כללי, לקבוע בתקנות את דרכי ההיוועצות, את הדברים האלה.
יריב לוין: בתקנות אומרים: יהיה תוך 30 יום, ישלחו לגורמים א', ב', ג', יהיה תהליך פרוצדוראלי שהם יכולים להביא את עמדתם, אם הם חושבים שיש לזה מקום.
יריב לוין: בעיניי, זה יותר נכון מאשר להיכנס בחקיקה ראשית לאיזה שר יתערב.
יריב לוין: אפשר להעלות עוד עשרה נושאים שיכולים להיות רלוונטיים לכל מיני שרים.
יריב לוין: אין סוף לזה.
דוד רותם: טוב, אז תוריד.
אלעזר שטרן: אז האם אנחנו משאירים את סעיף קטן (א) ויוצרים סעיף הסמכה?
אלעזר שטרן: אבל את שר הביטחון ושר החוץ שבסעיף קטן (א) משאירים.
אריאל צבי: אני מציע להשאיר את חובת ההתייעצות – לא משנה עם מי; את הפרוצדורה אחרי זה אפשר לעשות.
אלעזר שטרן: כן, לכתוב סעיף הסמכה שבו יש חובת התייעצות, ובתקנות ייקבעו פרטים לגבי הגורמים שאתם חייבים להתייעץ בהתאם לכל סוג של מכירה.
אלעזר שטרן: פסקה (3), וזה פסקה שלא קיימת כיום בהחלטה 1148 של מועצת מקרקעי ישראל – חשבנו שנכון יהיה להכניס, וזה קשור לדברים שעו"ד פרידמן העיר קודם, את השיקולים, להתוות את שיקול הדעת של יושב-ראש מועצת מקרקעי ישראל, מה באמת הוא צריך לשקול כשהוא בא להחליט, האם לתת אישור או לא - לפחות את הכיוונים הכלליים.
אלעזר שטרן: (3) בבואו להחליט בדבר קבלת אישור כאמור בפסקה (2), יביא בחשבון יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל, בין היתר, את השיקולים הבאים: (א) טובת הציבור וביטחונו; (ב) זיקתו לישראל של הזר,  לרבות נתוניו האישיים של הזר, תקופות מגורים בישראל, קרבה משפחתית למי שאינו זר וכיוצא באלה; (ג) המטרה שלשמה מבקש הזר את המקרקעין; (ד) היקף המקרקעין שנרכשו על ידי אותו הזר קודם למועד הבקשה; (ה) תכונות המקרקעין המבוקשים, לרבות גודל השטח המבוקש, מיקום המקרקעין וייעודן.
דוד רותם: כן, רבותיי.
יריב לוין: נראה בסדר גמור.
דוד רותם: אני חושב שב-(ד) צריך להיות גם היקף המקרקעין שהוא מבקש לרכוש.
אלעזר שטרן: זה ב-(ה).
נחמן שי: יכולים להגיד שזה לא סביר, זה נראה להם מעל ומעבר.
נחמן שי: אנחנו דואגים לעתיד של המדינה.
אריאל צבי: אם אפשר להחזיר את הדיון אחורה, מה שדיברנו לגבי הפרוצדורה, בהחלטות המועצה הקיימת היום יש גם מסלולי החרגה מקוצרים.
אריאל צבי: יכול להיות שאם דיברנו על פרוצדורה, יכול להיות שגם כדאי להכניס אותם פה, השאלה באיזה אופן.
אריאל צבי: המסלול הראשון זה במקרה שמדובר על הקניית זכות ביחידת מגורים אחת, ליחיד, אז ההסמכה היא לא צריך לעבור את המועצה, אלא מספיק להגיע למנהל המינהל, והדבר השני זה מרכז ההשקעות – אם יש חברה זרה שקיבלה המלצה של מרכז ההשקעות, גם היא, מספיק שהיא תגיע למנהל המינהל, והיא לא צריכה לעבור את כל הוועדה.
אריאל צבי: הזכרתי גם קודם, שכשמדובר על זכאי שבות, גם יש מסלול מקוצר שמאפשר לעבור אפילו ברמות יותר נמוכות של מנהלי מחלקות או מנהלי מחוזות במינהל.
אריאל צבי: יכול להיות ששווה גם לחשוב על מסלולים כאלה, להכניס אותם פה בצורה כזאת או אחרת.
דוד רותם: את זה אפשר לעשות בשנייה ושלישית, אבל בהחלט שצריך לעשות את זה, למרות שאני לא בטוח שמרכז ההשקעות זה נכון.
אלעזר שטרן: סעיף קטן (ג) מתייחס, שני סעיפי המשנה שבו, מתייחסים לסוגייה שהזכרנו אותה בקצרה בדיון הקודם ועוד סוגייה שהוועדה לא התייחסה אליה לגבי מכירה כפויה של מקרקעין.
אלעזר שטרן: אני מדבר כרגע על הפסקה הראשונה.
אלעזר שטרן: מכירה כפויה של מקרקעין יכולה להיעשות בכל מיני צורות, בין אם על-ידי מימוש של משכנתא, בין אם על-ידי נאמן בפשיטת רגל, הוצאה לפועל, כלומר ייתכנו תסריטים שונים שבהם לא בעל המקרקעין הוא זה שמוכר את הקרקע, אלא הקרקע שלו נמכרת בצורה כפויה.
אלעזר שטרן: פסקה (1) באה להבהיר, שההסדר חל גם על מקרים כאלה.
אלעזר שטרן: אקרא את זה:      (1) הוראות סעיף קטן (ב) יחולו גם על הקניית זכויות במקרקעין בדרך של מכירת מקרקעין מעוקלים, מימוש משכנתא, ביצוע של פסק דין או מסמך אחר הניתן לביצוע כפסק דין או מכירת נכס על ידי לשכת ההוצאה לפועל או רשות אחרת על פי דין.
אלעזר שטרן: פסקה (2) מתייחסת לסוגייה שהוועדה עוד לא התייחסה אליה, לגבי אדם שבשעה שרכש את הזכויות במקרקעין, לא היה זר, ולאחר מכן הפך לזר.
אלעזר שטרן: תסריט כזה יכול להתרחש בשני מסלולים: או אדם שהוא תושב ישראל, בשלב מסוים רוכש זכויות במקרקעין, ובשלב מסוים מפסיק להיות- -
נחמן שי: תושב קבע?
אלעזר שטרן: לא. תושב קבע יכול, גם אם הוא לא אזרח, אבל אדם, שנניח שהוא תושב קבע, ורוכש זכויות מקרקעין, ולאחר מכן מהגר למדינה אחרת, ואחרי כמה שנים מאבד את התושבות שלו, הוא הופך להיות זר.
אלעזר שטרן: השאלה, מה קורה עם אדם כזה.
נחמן שי: ברגע שהוא שינה את מעמדו, הוא זר.
אלעזר שטרן: ההצעה שלנו היא להחיל עליו את אותו הסדר.
אריאל צבי: השאלה, אם יש צורך.
אריאל צבי: הסעיף הזה, מספר 1, נועד למקרים שיכול להיות חוסר בהירות, האם להגדיר את העסקה כעסקת מכר או לא כעסקת מכר, אבל אם מדובר בזר יחיד שמעביר זכויות, ברור שהוא לא יכול להעביר לזר - החוק עצמו יחול עליו.
יהלום שרעבי: ברגע שהוא הפך לזר, הוא נכנס להגדרה של זר, וחל עליו המשטר של החוק של הזרים.
אריאל צבי: בעבירות הקודמות היה יכול להיות ספק, כי יש פה עבירות לפי דין, יכול להיות מימושים – השאלה אם המימוש הוא מכר או לא, אבל הסעיף הראשון בעיקר נועד למען הסר ספק.
יריב לוין: אם ניקח את זה למקום התיאורטי, אבל לכאורה יכול להיות מצב שחל שינוי בסטטוס שלו בין השלב שהוא, נניח, התקשר בעסקה וביקש את האישור לבין השלב, עד שהאישור ניתן.
יריב לוין: השינוי הזה יכול להיות בדיוק בתפר.
יריב לוין: אז לדעתי, אפשר לכתוב שההתייחסות אליו כזר היא במועד קבלת ההחלטה בעניינו, כי גם אם, נניח, אדם היה זר, וביקש בשלב מסוים, עד שדנו בבקשתו, עשה איזשהו תהליך שהפך אותו לא לזר, באופן אוטומטי אין לו צורך יותר בבקשה, גם אם הוא התקשר בהסכם המקורי בעוד שהוא היה זר, והפוך – אם הוא התקשר כשהיה לא במעמד זר, ועד שאישרו פתאום הוא הפך לזר, אנחנו רוצים כן להכניס אותו.
יהלום שרעבי: אז האינטרס שלו להגיד שהוא כבר לא זר, ולא צריך לכתוב את זה.
יריב לוין: השאלה היא מה קובע – קובע מועד ביצוע העסקה או קובע מועד קבלת האישור או מועד בקשת האישור?
יריב לוין: אני חושב שהנכון הוא מועד מתן ההחלטה, תהיה אשר תהיה.
אריאל צבי: זאת שאלה מעניינת, אבל שינויי סטטוס במילא יבואו לידי ביטוי תוך כדי ההליך.
אריאל צבי: אם הוא שינה את הסטטוס, אם זה לטובה- -
יריב לוין: והפוך?
אריאל צבי: זה דבר שאנחנו לא יכולים ללכוד אותו בכל מקרה.
אריאל צבי: מבחינת מעשית, אם אדע שהפך לזר, אוכל בכל מקרה לדון אותו כזר.
אריאל צבי: ואם אני לא אדע, אני לא אדע.
אריאל צבי: איך הסעיף הזה יועיל לי במובן הזה?
יריב לוין: אני מסכים ש-2 הוא מיותר.
יריב לוין: השאלה, אם לא כדאי בסעיף הקודם או באיזשהו שלב, לקבוע את נקודת ההתייחסות.
יריב לוין: אולי זה מיותר.
אריאל צבי: אני לא חושב שזה סיטואציה שצריך להתייחס אליה.
אלעזר שטרן: אני חושב שיש צורך בהבהרה, אבל אם חושבים שלא, אז לא.
אלעזר שטרן: סעיף קטן (ד) זה סוגייה שגם כן, הצעת החוק המקורית לא מתייחסת אליה, שאלת הסנקציה, או מה קורה אם אדם פועל בניגוד להוראות החוק.
אלעזר שטרן: (1) לא יהא תוקף להעברת זכויות במקרקעין שנעשתה בניגוד להוראות סעיף זה.
דוד רותם: העברת זכויות זה אם אתה מעביר אותה במרשם, כך קובע חוק המקרקעין.
דוד רותם: אני רוצה לכתוב במפורש – תוקף לעסקה במקרקעין.
יריב לוין: אם כי זה לא תמיד עסקה.
אלעזר שטרן: מסתיימת רק בעת הרישום.
דוד רותם: לכן לא יהיה תוקף לעסקה הזאת גם אם זה שכירות, גם אם זה כל דבר אחר.
אריאל צבי: אפשר להכניס: או להתחייבות להעברת זכויות כאמור.
אלעזר שטרן: (2) היועץ המשפטי לממשלה, או בעל עניין, רשאי לפנות לבית המשפט בבקשה להצהרה על בטלות עסקה שנעשתה בניגוד להוראות סעיף זה, או בבקשה לסעד אחר השייך בנסיבות העניין, לרבות מחיקת רישום מפנקסי המקרקעין.
אלעזר שטרן: זה סעיף שהוסף לבקשת משרד המשפטים.
אלעזר שטרן: עדיין יש מבחינת זהות בית המשפט שניתן יהיה לפנות  אליו בעניין הזה, הוועדה צריכה להשקיע עוד מחשבה בזה, האם יש להפנות את זה לכיוון מינהלי, כי אנו מדברים פה על החלטה של גורם מינהלי, או לבית משפט אזרחי, כי יש פה פנים אזרחיים של מקרקעין, שמאוד חזקים.
דוד רותם: למה אני צריך את הסעיף הזה?
דוד רותם: אם אני כותב שאין תוקף לעסקה, למה אני צריך פסק דין?
אריאל צבי: כי לשני הצדדים לא תמיד יהיה אינטרס – אני חושב שזה סעיף שמשרת את התכלית של החוק- -
דוד רותם: יש לי רק בעיה אחת: היועץ המשפטי לממשלה עמוס מעל הראש.
אריאל צבי: בעל עניין.
דוד רותם: מה זה בעל עניין?
אריאל צבי: אפשר יהיה להגדיר את זה בקריאה שנייה-שלישית.
דוד רותם: בוא נגיד שנקבע פה, שכל אחד יכול לעשות את זה, ואז אני רוצה – רק תעשו לי טובה, תתייעצו עם הנהלת בתי המשפט, כי אני רואה כבר את ה-600 פניות הראשונות.
דוד רותם: תתייעצו עם הנהלת בתי המשפט, אם הם מוכנים לקבל את זה, או זה ילך – מכיוון שמדובר במחיקת רישום מפנקסי המקרקעין, שילך למפקח על רישום מקרקעין, שהוא יחליט.
אריאל צבי: המפקח לא יוכל לקבל החלטות כאלה, כי ודאי שאין לו הכלים ואין לו הידע לקבל החלטות כאלה.
דוד רותם: אז אתה רוצה שאשלח את זה לבית משפט?
דוד רותם: עניינים מינהליים או בג"ץ?
אריאל צבי: יש פה שתי שאלות נפרדות: אחת, השאלה המינהלית, אם אנחנו מייצרים את הוועדה, צריך גם לייצר את האופי, את היכולת של מי שלמשל לא אישרו לו עסקה, לתקוף את שיקול הדעת של הוועדה, ואז נשאלת השאלה, האם זה יהיה בהליך מינהלי?
אריאל צבי: האם הוא יגיש בג"ץ?
אריאל צבי: אנחנו בעצמנו עוד לא מגובשים, ואנחנו מציעים לדון בזה בקריאה שנייה ושלישית, ורק להסביר את זה בדברי ההסבר.
אריאל צבי: מה שמוצע פה זה היכולת בעצם לממש את הסנקציה הזאת, כי אין לנו אינטרס שתשכבנה עסקאות במרשם, שהן נעדרות תוקף, שלשני הצדדים אין אינטרס לחשוף את היעדר התוקף שלהן, וזה דבר שיכול להיות כמו פצצת זמן ולהתגלות אחרי הרבה זמן.
אריאל צבי: זה מה שהיה נראה לנו – בגלל שמדובר פה בסופו של דבר בפגמים שנופלים לא בגלל פגם ברצון אלא פגם שאנחנו המדינה הטלנו על העסקה הזאת, אין עניין להשאיר אותה ריקה, בלי החלטה.
אריאל צבי: אפשר גם בשאלה הזאת, האם הליך התקיפה הזה של העסקה, לאחד אותה יחד עם הליך הערעור על החלטת הוועדה, יחד עם ההליך המינהלי, ושניהם יהיו בבית משפט שהוא בעל סמכות עניינית או בית המשפט המינהלי.
דוד רותם: נשאיר את הסעיף כמות שהוא, ובהכנה לשנייה ושלישית נשוב ונדון בזה.
אריאל צבי: אני רק מציע שנוסיף שבקריאה שנייה ושלישית נדבר על הליך התקיפה של החלטת השר.
דוד רותם: כן, על כל הנושא הזה.
אלעזר שטרן: 2. בסעיף 4 לחוק העיקרי,  האמור בו יסומן (א), ואחריו יבוא: (ב) שר הבינוי והשיכון רשאי להתקין תקנות לעניין "דרך הגשת בקשה לקבלת אישור להעברת זכויות במקרקעין לזרים לפי סעיף 2א, והוראות לעניין המועדים למתן מענה לבקשה".
אלעזר שטרן: אני מציע שאת הסעיף שדיברנו עליו קודם לגבי העניין של חובת ההתייעצות נוסיף פה גם, שיהיה ברור שהתקנות יכולות להיות גם לגבי- -
דוד רותם: אני לא מבין, למה זה שר הבינוי והשיכון ולא שר המשפטים?
דוד רותם: אני רוצה שר המשפטים.
אלעזר שטרן: אני הצעתי שר המשפטים בהתחלה, ומשרד המשפטים ביקש שזה יהיה שר הבינוי והשיכון.
דוד רותם: זה צריך להיות משרד המשפטים.
אריאל צבי: אפשר לדון על זה גם בשנייה ושלישית.
אריאל צבי: אנחנו בעצמנו עוד לא סגורים על זה.
אריאל צבי: אפשר לכתוב כך או כך, ונסגור את זה בקריאה שנייה ושלישית.
דוד רותם: אין התייעצות בין שרים.
דוד רותם: הם לא רואים אחד את השני, הם לא נפגשים בכלל.
דוד רותם: התייעצות בין שרים זה 14 שנה.
דוד רותם: רבותיי, אני מודיע שאבקש שזה יהיה שר המשפטים.
עדי ארבל: הצעה נוספת לתיקון – נוסח החוק המקורי, יש בו לקונה אחת – הנושא של מי שנהנה מהון זר.
עדי ארבל: הכוונה היא לאזרח ישראלי שיכול לשמש כאיש קש עבור גורמים עוינים, למשל, והחוק הנוכחי לא מטפל במקרים כאלה, ולא עובר שום סינון ושום ועדה.
עדי ארבל: מכיוון שאנחנו לא רוצים לשים מקל בגלגלי המשק, ולתקוע כל עסקה, מוצע בתיקון שהנחנו בפניכם של המכון לאסטרטגיה ציונית, להגדיר מי שנתמך גורם זר טעון אישור, שזה מי שממדינות מקבילות סחר עם ישראל, שיצטרך להצהיר על זה שהוא נהנה מהון זר- -
דוד רותם: איך אדע שהוא נהנה מהון זר?
עדי ארבל: אתה לא תדע, אבל כדי לא לעכב את העסקה, הוא יצטרך להצהיר, ואם יתגלה בעתיד שזו הצהרת כזב, העסקה תבוטל.
שלי יחימוביץ': נשמע הגיוני, לא?
דוד רותם: כל אחד נהנה מהון זר.
דוד רותם: אז יבואו הכללים של מינהל מקרקעי ישראל בתקנות שהם יתקינו, ויכתבו שצריך- -
שלי יחימוביץ': אתה לא רוצה להכניס את זה לגוף החוק?
דוד רותם: לא, כי אם אכניס את זה לגוף החוק, אני יוצר מצב, שיש לי גורמים זרים, שאני חושד בהם.
דוד רותם: החוק הזה לא נועד לעצור גורמים זרים שאני חושש מהם.
דוד רותם: נניח שבאה חברה ישראלית, שיש לה משקיעי הון אמריקאים.
דוד רותם: הם כולם אנשים שרוצים להשקיע בארץ ולהקים דירות מגורים של שלושה חדרים בלבד- -
עדי ארבל: אדוני היושב-ראש, אנחנו לא מדברים על אמריקאים.
דוד רותם: עכשיו הם יצטרכו להצהיר, שהם לא נהנים מהון זר.
שלי יחימוביץ': אבל איך תייצר חסם לזה שלא יהיו בארץ אנשי קש, שהם אזרחים ישראליים, אבל מאחוריהם גורם עוין שמממן אותם?
שלי יחימוביץ': זאת אחת הסכנות שאנחנו רוצים למנוע.
דוד רותם: אנחנו רוצים למנוע את התפטרות המדינה ממקרקעיה ולא- -
שלי יחימוביץ': זו מטרת העל.
שלי יחימוביץ': עכשיו אנחנו סותמים את הסדקים.
דוד רותם: הבעיה הגדולה שלי היא, שכל אחד יהפוך להיות גורם זר, אלא אם כן אני אעשה את מה שהם רוצים, שאכתוב שזו מדינה שהיא מקבילת סחר, כלומר הם יסמנו לך בדיוק- -
עדי ארבל: הם כבר מסומנים בהוראת מנכ"ל 24 של משרד התמ"ת על מדינות שחל עליהן בנושא ייבוא טובין ומדינות שלא חל עליהן צו ייבוא  חופשי – לקחנו את ההגדרה משם, וזה מדינות כמו מדינות ערב, שלא מנהלות יחסים דיפלומטיים עם ישראל.
עדי ארבל: זו הגדרה יותר מרחיבה ממדינות אויב, שכוללות היום רק שתי מדינות סך הכול, וזה כולל גם מדינות כמו קובה, וזה בסדר גמור.
דוד רותם: נחשוב על זה לקריאה שנייה ושלישית, ונראה.
עדי ארבל: חשוב להכניס את זה כדי שזה לא ייחשב כשינוי מהותי.
אלעזר שטרן: נכתוב בדברי ההסבר שזה על הפרק.
אריאל צבי: אנחנו, כמובן, מתנגדים להצעה; אנחנו חושבים שהיא לא הגיונית ולא סבירה.
אריאל צבי: היא מטילה גם נטלים בלתי סבירים על כל עסקאות מקרקעין.
אריאל צבי: יצטרכו להוסיף תצהירים לעסקאות שלהם, ואם קיבלתי מתנה אי פעם בעשר השנים האחרונות מדודה שלי באמריקה, שנתנה לי 5 אחוז- -
דוד רותם: אמריקה זה לא מדינה מקבילת סחר.
דוד רותם: אם קיבלת מהדודה שלך בקובה, תהיה לך בעיה.
אריאל צבי: מה שהם מציעים מחייב אותי להגיש תצהיר על כל הליך כזה, ואז אני חייב לדווח על כל ההכנסות שלי.
אריאל צבי: ואז הם בודקים, אם אני נתמך על-ידי זר, הם יבטלו את העסקה.
אריאל צבי: זה לא הגיוני.
דוד רותם: לא, זה לא בא בחשבון.
דוד רותם: זה רק יהיה, אם נקבע מדינות מסוימות, שאם אתה נהנה מהון שקיבלת משם, אז תצטרך להצהיר.
דוד רותם: נדון בזה בקריאה השנייה והשלישית.
דוד רותם: רבותיי, מי בעד החוק הזה בקריאה ראשונה?
דוד רותם: הצבעה     בעד – פה אחד
דוד רותם: שלום לכולם, על סדר היום סעיפים 43 עד 45 בהצעת חוק המדיניות הכלכלית, נא לקרוא את הסעיפים.
תמי סלע: " 7א.
תמי סלע: חובת הצד השלישי להודיע.
תמי סלע: (5) הגיש הצד השלישי הודעה בדבר הימצאותו של הנכס בידיו, ישלח פקיד הגבייה הודעה לסרבן על הנכס שעוקל, ויחולו הוראות אלה:      (א) לגבי נכס שהוא כסף מזומן או חוב שהגיע מועד פירעונו (בפקודה זו – נכס מזומן), שלא עוקל בדרך אלקטרונית או לפי סעיפים 7ג(א) או 7ד(א) - יצוין בהודעה אם ניתנה הוראה בצו העיקול על אופן מסירתו ואת תוכן ההוראה";     אלה נכסים שלא חייבים לתת תקופה של 14 יום מראש.
תמי סלע: "(ב) לגבי נכס אחר –  יצוין בהודעה כי אם הסרבן לא ישלם את חובו או יגיע להסכמה עם פקיד הגביה בנוגע להסדרת תשלום החוב, ניתן יהיה להורות על מסירת הנכס שעוקל בתוך 14 ימים ממשלוח ההודעה, למעט נכס מזומן..."
תמי סלע: פה יכול להיות שלא נשתמש בהגדרה הזו  אלא נפרט את כל מה שכתוב בהגדרה נכס מזומן, זה עניין של נוסח.
תמי סלע: "נכס מזומן שניתן להורות על מסירתו בטרם חלפו 14 הימים, וכי אם עוקלו מספר נכסים רשאי הסרבן תוך התקופה האמורה לבקש מפקיד הגבייה כי החוב ייפרע ממסירתו של נכס מסוים מבין הנכסים המעוקלים, ובלבד שיש בנכס כדי לפרוע את החוב ושהנכס לא נמסר כדין לפני שביקש כאמור".
תמי סלע: " 7ב.
תמי סלע: חובת הצד השלישי למסור את המעוקל    1)   (א) הצד השלישי חייב למסור לידי פקיד הגביה את הנכסים המעוקלים באופן, במועד ובמקום שפקיד הגביה קבע בצו העיקול או בצו שנתן לאחר מכן (להלן – צו מסירה) כמפורט בסעיף זה".
תמי סלע: אחרי סעיף קטן (ב) מוספים שלוש פסקאות (ג) עד (ה):  "(ג) פקיד הגבייה יורה על מסירת הנכסים המעוקלים בצו מסירה, ובלבד שחלפו 14 ימים ממשלוח הודעה לסרבן כאמור בסעיף 7א(5)(ב); היו הנכסים נכס מזומן, רשאי פקיד הגבייה להורות על מסירתם בצו מסירה, גם אם טרם חלפו 14 ימים כאמור.
תמי סלע: (ד) על אף האמור בפסקה (ג), רשאי פקיד הגבייה להורות על מסירת הנכסים בצו העיקול עצמו, אם הנכסים הם נכס מזומן שלא עוקל בדרך אלקטרונית או לפי סעיפים 7ג(א) או 7ד(א).
תמי סלע: (ה) פקיד הגבייה יורה על מסירת נכס, אלא אם ניתן לפרוע את החוב מנכס מעוקל אחר והפגיעה בסרבן עקב כך תהיה פחותה ובהתחשב, בין היתר, ביחס שבין ערך הנכס המעוקל לבין גובה החוב ובבקשת הסרבן לפי סעיף 7א(5)(ב) אם ביקש כאמור".
תמי סלע: את סעיפים 7ג ו- 7ד קראנו בישיבה הקודמת ולא היה בהם שינוי.
תמי סלע: "12ב1.
תמי סלע: מסמכים אלקטרוניים והמצאתם  בסעיף זה –  "חתימה אלקטרונית מאושרת", "מסר אלקטרוני", "תעודה אלקטרונית" – כהגדרתם בחוק חתימה אלקטרונית התשס"א–2001‏; "מנגנון הזדהות" – מנגנון המזהה את המתקשר אל מערכת המחשב, בודק את הרשאת הגישה שלו למידע ומתעד גישה כאמור.
תמי סלע: "מסמך אלקטרוני" – מסר אלקטרוני חתום בחתימה אלקטרונית מאושרת, הניתן לשמירה אלקטרונית, לאחזור ולהפקה כפלט, כהגדרתו בחוק המחשבים, התשנ"ה–1995‏; "השרים" – שר האוצר ושר המשפטים.
תמי סלע: הודעה, דרישה, צו או כל מסמך אחר שיש להמציאם לפי פקודה זו, יכול שייערכו כמסמך אלקטרוני.
תמי סלע: על אף האמור בסעיף 12ב ניתן להמציא בדרך אלקטרונית –  מסמך אלקטרוני שהוא צו עיקול לפי סעיף 7ג(א) או צו מסירה של נכס שעוקל לפי הסעיף האמור, ובלבד שהנמען הסכים לכך באופן מפורש; מסמכים אלקטרוניים אחרים, ובלבד שהנמען הסכים באופן מפורש שמסמכים אלקטרוניים מסוג מסוים יומצאו לו בדרך זו, והכול בהתאם להוראות שקבעו השרים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת; בתקנות כאמור ייקבעו, בין היתר, הוראות לעניין זיהוי פקיד הגבייה והנמען, דרך מתן הסכמת הנמען, אילו מסמכים אפשר לערוך כמסמך אלקטרוני ואילו מסמכים אפשר להמציא באופן אלקטרוני"      זה אומר שלגבי צו עיקול אצל צד שלישי שהוא תאגיד בנקאי, המצאה אלקטרונית אפשרית גם בלי תקנות נוספות ולעומת זאת לגבי מסמכים אלקטרוניים אחרים ונמענים אחרים זה יכול להיות קודם תקנות שמסדירות את כל ההיבטים".
תמי סלע: "(ד) 	(1) הומצא מסמך אלקטרוני בדרך אלקטרונית יראו אותו כאילו הומצא לנמען ביום שבו נמסר למערכת המידע של הנמען ולכל המאוחר בתום שלושה ימי עסקים מיום משלוח המסמך בדרך אלקטרונית; 	(2) השרים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאים לקבוע הוראות לעניין חזקות קבלה ומסירה של מסמכים אלקטרוניים מסוגים מסוימים.
תמי סלע: צד שלישי שהומצא לו צו עיקול בדרך אלקטרונית, ומתקיימים בו התנאים שנקבעו לפי סעיף זה יהיה זכאי לתשלום; שר האוצר, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאי לקבוע את ההסדרים לתשלום, מועדיו ודרכיו, את התנאים לזכאותו של הצד השלישי לתשלום ואת גובה התשלום, ובין היתר לקבוע כי התנאים לזכאות הם –  קבלת כמות מזערית של צווי עיקול בפרק זמן שקבע;  הפעלת מערכת ממוחשבת, לרבות לקבלת הצווים ולמשלוח התשובות     מערכות המחשב המשמשות להנפקת מסמכים אלקטרוניים ולהמצאתם לפי סעיף זה יתבססו על מערכות תוכנה וחומרה מהימנות, המעניקות הגנה סבירה מפני חדירה, שיבוש, הפרעה או גרימת נזק למחשב ולחומר מחשב ומאפשרות גישה אליהן רק באמצעות מנגנון הזדהות";      גם זה חדש, בהמשך להגדרה של מנגנון הזדהות קודם.
תמי סלע: "הממונה על הגבייה ימנה ממונה אבטחת מידע שיהיה אחראי להכנת נהלים לאבטחת המידע ולהבטחת קיומם.
תמי סלע: השרים, באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת, רשאים להתקין תקנות לעניין ביצוע סעיף זה.
תמי סלע: הוראת שעה – לא היה בה שינוי מלבד הוספת הגדרות בסעיף קטן (א) ויש שם שימוש במילה לעניין ההגנה של מערכת המחשב מעניקה מפני חדירה, השתמשו במילה "נאותה" וזה צריך להיות "סבירה", כי זה צריך להיות תואם ל- 12(ב)(1)
איריס וינברגר: בסעיף 44 בהוראת השעה, משרד המשפטים ביקש להוסיף שהמערכת היא "מערכת מהימנה, מעניקה הגנה, המעניקה הגנה נאותה מפני חדירה אליה ומפני שיבוש או הפרעה לעבודתה"; להכניס גם כאן את עניין מנגנון  ההזדהות.
תמי סלע: שמאפשרת גישה אליה רק באמצעות מנגנון הזדהות.
איריס וינברגר: ויהיה צריך להכניס גם את ההגדרה כאן, כי זה לא נמצא בפקודה.
דוד רותם: חסר לי הסעיף שהוראות חוק אלו יחולו על המדינה, לגבי השלטון המקומי הם יחולו על גביית מים וארנונה בלבד.
עוזי סלמן: הבנתי שזה כולל גם אגרות והיטלים, למעט קנסות.
עוזי סלמן: אז לא רק ארנונה ומים, כי יש גם אגרות והיטלים שהם מס.
דוד רותם: ארנונה, מים, אגרות והיטלים, למעט קנסות וברירות משפט.
איריס וינברגר: אולי אפשר להקריא את הנוסח.
עוזי סלמן: הבנתי שנושא הקנסות כן יכללו בפקודה בכפוף להנחיות של היועץ המשפטי לממשלה.
דוד רותם: ממי אדוני הבין את זה?
עוזי סלמן: ממה שדובר פה.
דוד רותם: אני לא יודע עם מי זה דובר.
דוד רותם: הייתי בכל ישיבות הוועדה, אני לא זוכר שדובר על זה כי לא הייתה נציגות של השלטון המקומי חוץ ממך.
דוד רותם: אמנם בימים האחרונים ראיתי שיש כל כך הרבה נציגים לשלטון המקומי, זה פשוט לא יאומן.
דוד רותם: לפי כמות הטלפונים, הלחצים והפניות גיליתי שהשלטון המקומי הוא משהו ענק, חבל שהם לא באו להשתתף בישיבות.
עוזי סלמן: זה נכון , אבל לעניין הקנסות, אני חושב שבכפוף להנחיות של היועץ המשפטי לממשלה שיינתנו וזה ייכנס בהוראות החוק.
דוד רותם: אני לא יודע על איזה הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה אתה מדבר.
דלית זמיר: חשבנו שאפשר להציע הצעת פשרה כדי לפתור את הקושי שהתעורר בוועדה עם קנסות חניה ולהציע שכל הגופים שהם לא המדינה, שלא כפופים היום מכוח החוק להנחיות היועץ המשפטי לממשלה יהיו כפופים לעניין הפעלת סמכותם בעניין עיקולים אלקטרוניים להנחיות היועץ המשפטי לממשלה.
דלית זמיר: אפשר היה לקבוע לעניין קנסות, אני בטוחה שזה הכי מטריד את הוועדה, שלא ניתן יהיה לגבות קנסות בעיקולים אלקטרוניים, זאת אומרת סעיף 12(ב)(1) לא יחול על קנסות חניה, כל עוד לא הותקנו הנחיות כאמור.
דוד רותם: על קנסות.
דלית זמיר: קנסות של רשויות מקומיות, על חניה אנחנו מדברים.
דוד רותם: אמרתי בצורה ברורה שהחוק לא יחול על השלטון המקומי, למעט מים וארנונה, עד שלא יהיו הנחיות מחייבות של היועץ המשפטי.
דוד רותם: ביום שיהיו הנחיות של היועץ המשפטי ויטמיעו אותם, אז אפשר יהיה להחיל את החוק על הרשויות המקומיות, לא להפך.
דוד רותם: היום הם יפסיקו.
דוד רותם: כל הגורמים חוץ מאשר המדינה יפעלו בכפוף להנחיות של היועץ המשפטי.
דלית זמיר: אני אקריא נוסח, הצענו ש"הוראות סעיף 12(ב)(1) לפקודת הגבייה כנוסחה בסעיף 43(4) לחוק זה", זה העיקולים האלקטרוניים, "יחולו על גוף שאינו המדינה, בהתאם להנחיות שיקבע היועץ המשפטי לממשלה".
דלית זמיר: אז נקבע סעיף קטן (ב) , "הוראות סעיף 12(ב)(1) לא יחולו, בנוגע לגביית קנסות חניה על ידי רשויות מקומיות, כל עוד לא נקבעו הנחיות כאמור בסעיף קטן (א).
דוד רותם: לא, זה הסדר שלילי, שכל השאר כן אפשר, זה לא ילך כך.
דוד רותם: הודעתי לכם ששום דבר לא יחול על הרשויות המקומיות.
דוד רותם: למעט עניין ארנונה מים והיטלים.
דלית זמיר: חוץ מארנונה, מים והיטלים - - -
קריאה: אגרות והיטלים.
דוד רותם: נאמר כך, כל הנושא של המסירות האלקטרוניות לא יחולו על גוף שאינו גוף של המדינה, עד שלא יהיו הנחיות מחייבות של היועץ המשפטי לממשלה, למעט ארנונות, מים, למרות שאני מבין שלגבי מים זה כבר לא אתם אלא תאגיד.
עוזי סלמן: מים וביוב, אבל עדיין חלק מהגבייה נעשית על ידי הרשויות המקומיות.
דוד רותם: זאת אומרת זו האצלת סמכות מסמכות.
אברהם מיכאלי: בוא נגיד כך, המשמעות של זה מים לא יכולים לגבות קנסות?
דוד רותם: נאמר ככה, התיקון הזה לא יחול על גופים שאינם המדינה, למעט לעניין היטלים, אגרות,  מים וארנונה, עד שלא יהיו הנחיות מחייבות של היועץ המשפטי לממשלה.
דלית זמיר: אני מתנצלת, לא הבנו את זה ככה, אבל התוצאה היא שגם ביטוח לאומי יוצא מהתמונה עכשיו.
דוד רותם: ביטוח לאומי הוא לא המדינה?
דלית זמיר: אני חושבת שהוא לא מוגדר כמדינה, תאגיד סטטוטורי.