GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ד': המצב הקיים היום הוא שיש אפשרות לקבל מידע הקשור לדיווח.
פול לנדס: והמתייחס לאדם שלגביו התקבל הדיווח.
ד': הנושא הזה מצמצם את האפשרויות.
ד': אנחנו חושבים שחשוב שתהיה אפשרות בשני הכיוונים – אנחנו והרשות - לקבל מידע שקשור לדיווח ולא רק לגבי האדם שעליו מתבקש הדיווח, משום שאנחנו יודעים שסוג הפעילות שמתבצעת בתחום שבו אנחנו פועלים היא פעילות מוסווית, פעילות באמצעות אנשים שניים ושלישיים או אנשי קש, שפועלים בשמו או למען מישהו אחר שמבצע פעילות אסורה באותם תחומים שבהם אנחנו עוסקים.
ד': החשיבות של איסוף מידע בהקשרים שבהם אנחנו מטפלים הוא איסוף מידע יותר רחב, שמאפשר למצוא את הקשרים שנרקמים בין אנשים שמנסים להסוות את הפעילות שלהם.
ד': לכן יש חשיבות שלא לצמצם את הדיווח לאדם שקשור.
דוד רותם: ואתם צריכים את המידע הזה מהרשות?
דוד רותם: אני רוצה רק להבין, כי עשיתי פעם סיור במשרדים וראיתי שבמשרדים האלה יש יותר מידע ממה שיש בכל מקום אחר בעולם.
דוד רותם: אז אני רוצה רק להבין: האם אתם צריכים שהם יעבירו לכם את המידע כדי לתפוס את האנשים?
ד': ייתכנו מקרים שבהם מידע מסוים נמצא אצלם, בידיהם, משום שהם מקבלים מידע מכל מיני מקומות.
ד': זה מוסיף נדבך נוסף לאפשרות להרחיב את המידע שקיים אצלנו.
דוד רותם: כי הוא גם מבקש לעזור לכם כדי שלא תפתחו בחקירות סתם, כי אולי אין קשר.
דוד רותם: אז הוא יזים את החשד.
דוד רותם: רבותי, אני נורא מצטער.
דוד רותם: יש לי היום יום מטורף של תקציב.
דוד רותם: נחזור לסעיף הזה.
דוד רותם: על סדר היום  תקנות חובת המכרזים (תיקון), התשע"א-2010.
דוד רותם: רבותיי, האסון בכרמל מחייב את הממשלה לפעול במהירות כדי לשקם את הנזקים.
דוד רותם: הממשלה החליטה בישיבתה מיום 12 בדצמבר להנחות את שר האוצר להגיש תוך ארבעה ימים, בתיאום עם משרד המשפטים, תיקון לתקנות חובת המכרזים לייעל עבודת ועדות המכרזים במיוחד, ובכלל זה של ועדת המכרזים המיוחדת, לפיה לוועדת המכרזים כאמור תהיה סמכות של ועדת פטור משרדית, לקבוע בהוראת שעה כי לעניין התקשרויות הנוגעות לשיקום הצפון בעקבות השריפה בכרמל, לא תהיה זכות השגה על החלטות הוועדה.
דוד רותם: משרד האוצר ומשרד המשפטים הצליחו בקושי לעמוד בארבעה ימים אבל ועדת החוקה תעמוד במה שהוקצב לה כדי שהממשלה תוכל באמת לעשות את מה שהיא צריכה לעשות וזה לשקם את הנזקים שנגרמו לכרמל.
דוד רותם: לצורך כך התכנסנו היום.
דוד רותם: אנחנו נבדוק את התקנות, אנחנו נאשר אותן, כדי שלא תוכל הממשלה להושיט אצבע כלפי ועדת החוקה לפחות, כלפי הכנסת וכלפי אף אחד ולומר שלא אנחנו אשמים באי התיקונים אלא גופים אחרים.
דוד רותם: קבלו את מה שאתם רוצים, לצורך שיקום נזקי האסון הזה.
דוד רותם: אנחנו נבקש לקבל כל שלושה חודשים דיווח מפורט מה אכן נעשה במסגרת התקנות האלה.
יואל בריס: אני אבקש להציג את התקנות.
דוד רותם: אדוני יציג את התקנות.
יואל בריס: תודה.
יואל בריס: התקנות מופקות משתי תקנות ושתיהן מתייחסות לתיקון הוראת שעה שכידוע אנחנו נמצאים בעיצומה.
יואל בריס: עיקרה של הוראת השעה כזכור לבזר את הסמכות לאישור פטור ממכרז ממשרד האוצר אל המשרדים כולם באמצעות הקמת ועדות פטור משרדיות.
יואל בריס: ועדת פטור משרדית, בסך הכל תפקידה להבטיח שבהחלטה של משרד ממשלתי להתקשר בפטור ממכרז, ההחלטה הזאת תתקבל בידי הגורמים הבכירים ביותר במשרד.
יואל בריס: זה לב לבו של דוח אריאב לעניין הזה ולכן ועדות הפטור המשרדיות מתכנסות בהרכב של המנכ"ל של משרד ממשלתי, היועץ המשפטי של המשרד הממשלתי וחשב משרד ממשלתי.
יואל בריס: הן עצמן ולא חליפיהן ולא שלוחן, למעט כמובן מצבים בהם יש מניעה כמו למשל ניגוד עניינים וכיוצא באלה.
יואל בריס: נוצר מצב שבו ועדות מכרזים מרכזיות ומיוחדות, שהן למעשה ועדות מכרזים בכירות ביותר, ועדת מכרזים בין משרדית מתמנה על ידי החשב הכללי והיושב ראש שלה הוא תמיד סגן בכיר לחשב הכללי ויושבים בה נציגים של משרדים אחרים, לעתים קרובות בדרג של מנכ"לים של משרדים אחרים, והייעוץ המשפטי הוא תמיד של היועץ המשפטי של משרד האוצר, מה שאומר שההרכב דומה מאוד להרכב ועדת הפטור העליונה כי יש סגן בכיר לחשב הכללי, יש יועץ משפטי של משרד האוצר והנציג השלישי שלא קבוע בתקנות הוא יהיה של ועדת המכרזים.
יואל בריס: המצב הוא שדווקא ועדות אלה נפגעו מהרפורמה במובן זה שכל התקשרות שלהם בסכום של מעל 150 אלף שקלים צריכה לבוא לוועדת הפטור העליונה.
יואל בריס: הבקשה שלנו היא שבמקרה הזה לא מתייחסת רק לוועדת המכרזים הבין משרדית שתקום לעניין השריפה בכרמל אלא ועדת המכרזים הזו היא דוגמה לבעייתיות הכללית שקיימת.
יואל בריס: לכן אנחנו מבקשים שכל ועדות המכרזים הבין משרדיות והמיוחדות יקבלו סמכות לא רק של ועדת פטור עליונה חלילה, אלא של ועדת פטור משרדית, שבסך הכל לא יהיה רע מצבה ממצב של משרד ממשלתי שבתוך המשרד יש לו את שני האורגנים – גם של המכרז וגם של הפטור – וזו הבקשה הראשונה.
יואל בריס: כשהשלמה לבקשה הזאת יש בקשה לעוד שני סעיפים.
יואל בריס: אדוני בדבריו אמר שהיום הוא ידון בנושאים שנוגעים לשריפה בכרמל.
יואל בריס: אבל החלטת הממשלה, וגם פניית שר האוצר – ואני אייצג את העמדה הזאת – היא שבנושא הזה ועדת המכרזים הבין משרדית לשיקום נזקי השריפה היא דוגמה לבעיה כללית יותר שהיינו רוצים לתקן אותה.
יואל בריס: לא מדובר בתיקון דרמטי במיוחד, לא מדובר בנושא מורכב שמחייב קבלת החלטה קשה במיוחד, ולכן אנחנו סבורים שאפשר לקבל אותה כעת גם לגבי ועדת המכרזים הבין משרדית המיוחדת לעניין  שיקום נזקי השריפה וגם לגבי ועדות המכרזים האחרות.
דוד רותם: עורך דין בריס, אני מבקש להפנות אותך לסעיף 4 להחלטת הממשלה, האומר: להנחות את שר האוצר להגיש תוך ארבעה ימים, בתיאום עם משרד המשפטים, תיקון לתקנות חובת המכרזים לייעול עבודות ועדות מכרזים בין משרדיות ובכלל זה של ועדת המכרזים המיוחדת.
דוד רותם: אלה הן התקנות שהממשלה החליטה לאשר ולגביהן אני נתבקשתי לזרז את הדיון ורק בהן אני אדון.
דוד רותם: אני מבין שיש לכם בעיה.
יואל בריס: זה כלול בהחלטת ממשלה.
דוד רותם: לא. משום שהחלטת הממשלה מדברת על ועדות מכרזים בין משרדיות ולא על הוועדות המשרדיות.
יואל בריס: אני מדבר על ועדות המכרזים הבין משרדיות ומיוחדות לרבות ועדת המכרזים הבין משרדית לעניין השריפה בכרמל.
יואל בריס: זאת החלטת הממשלה.
דוד רותם: אני מוכן את תקנה ח' להוסיף בפסקה הראשונה אחרי הוראת שעה.
דוד רותם: לתקופה שמיום תחילתן של תקנות אלה עד יום 1 בינואר, ועדת מכרזים שמונתה לפי תקנה 8(ד) או (ה) יראו אותה גם כוועדת פטור משרדית לעניין החלטות שהתקבלו באותה ועדת מכרזים לעניין התקשרויות לצורך שיקום הצפון בעקבות נזקי השריפה בכרמל.
יואל בריס: אני מבין את עמדתו של אדוני.
דוד רותם: אני אתעסק אך ורק בנושא השריפה בכרמל.
דוד רותם: זה הדבר שצריך לפתור אותו כרגע.
דוד רותם: אם יש בעיות אחרות, אדוני יגיש בקשה לתיקון ואנחנו נקיים דיון רציני ומעמיק אליו נזמין את משרדי הממשלה, נשמע את כל העמדות ואחר כך נקבל החלטה.
דוד רותם: כרגע כל מה שאני עוסק בו, זה איך הממשלה הזאת מתקנת את האסון שקרה בכרמל.
דוד רותם: זאת הנקודה בה אני עוסק.
יואל בריס: אני עובר לתקנה השנייה.
יואל בריס: התקנה השנייה באה כהשלמה לתקנה הראשונה ועושה עוד שתי הקלות שהחלטת הממשלה החליטה שאלה, בניגוד להחלטה הראשונה שהממשלה ביקשה שיהיה לגבי כלל הוועדות הבין משרדיות, לגבי שני התיקונים האלה, הבקשה של הממשלה הייתה כי זה יחול רק לגבי הוועדה הבין משרדית בשיקום נזקי השריפה.
יואל בריס: שתי התקנות האלה הן: האחת, לקבוע שלעניין ועדת המכרזים הבין משרדים בשבתה כוועדת פטור משרדית, יש לכל חבר ועדה בוועדת פטור משרדית זכות השגה שזאת זכות מאוד עיקרית וחשובה שהיא בבסיס הרפורמה אומרת שאמנם הורדנו את כל הסמכות למשרדים, אבל עדיין משרד האוצר יושב כערכאת ערעור - זאת הפעם היחידה שיש צורך בערכאה שנייה – במצב שבו ההחלטה התקבלה שלא פה אחד ויש למי מחברי הוועדה השגה עם ההחלטה לפטור או שלא לפטור, כי אז אפשר להגיש השגה וההשגה הולכת לוועדת הפטור העליונה או לחשב הכללי לפי העילות השונות ואין צורך להזדקק לעילות, מתי זה הולך לכאן ומתי זה הולך לכאן.
יואל בריס: לעניין הוועדה הבין משרדית לשיקום נזקי השריפה יש בקשה מיוחדת והיא שלא לאפשר זכות השגה.
יואל בריס: כלומר, ועדת המכרזים הבין משרדית תהיה הערכאה הראשונה והאחרונה והיחידה, היא תקבל את ההחלטה והחלטה תהיה באופן מיידי וסופי.
יואל בריס: לא יהיה צורך להמתין 72 שעות כדי לראות אם יש השגה ואם יש השגה, לא יהיה צורך להמתין את שבעת הימים עד שתהיה הכרעה לגבי ההשגה הזאת.
יואל בריס: הנקודה השנייה.
יואל בריס: הוועדה היחידה היום שממליצה לשר האוצר לפי 3(28) היא ועדת הפטור העליונה.
יואל בריס: אני מזכיר שיש בראש החלטת הממשלה החלטה הצהרתית שהשריפה בכרמל ונזקיה הם נסיבות נדירות ומיוחדות, כהגדרתן בתקנה 3(28), מה שמאפשר אחרי בחינה – עדיין יהיה צורך לעשות בחינה  של כל התקשרות והתקשרות – להיתלות בהכרזה הזאת של הממשלה כנימוק לכך שמדובר בנסיבות נדירות ומיוחדות ולהגיע להמלצה של שר האוצר.
יואל בריס: בדרך כלל המלצה כזאת ניתנת רק בידי ועדת הפטור העליונה אבל כאן על פי החלטת הממשלה ועדת המכרזים הבין משרדית תוכל להמליץ ישירות לשר האוצר.
יואל בריס: אני חושב שאין בכך סטייה מהותית מהנורמה הרגילה כי כמו שאמרתי בראש הוועדה עדיין עומד סגן בכיר לחשב הכללי, הייעוץ המשפטי של הוועדה או עדיין בידי היועץ המשפטי של משרד האוצר, ולכן אין מניעה לקבל את התקנה הזאת.
יואל בריס: לגבי הנקודה שאדוני התייחס, מעבר לתקנות האלה, לגבי מה הצפי שיקרה בוועדת המכרזים הבין משרדית, אני מצפה שאנחנו בכל הכבוד נאכזב את אדוני כי הוועדה  כן תתפקד ותעשה את הנדרש ממנה בצורה יעילה ומהירה, ולא בירוקרטית, כמו שהיא התבקשה על ידי הממשלה.
יואל בריס: כמובן שאין מניעה – ואני כבר מצהיר לפרוטוקול בשם ועדת המכרזים הזאת – שהוועדה תגיע לדיווח רבעוני אל ועדת החוקה ותדווח לאדוני ולוועדה על פעילותה, תמסור דיווח בכתב ואם יהיה צורך, גם נופיע בפני הוועדה.
יואל בריס: אני חושב שאולי בשלב ראשון יהיה דיווח בכתב אבל זה נתון להחלטת הוועדה.
דוד רותם: דיווח בכתב.
דוד רותם: אני מוכרח לומר שבמה שאמרת, יש לי תמיהה.
דוד רותם: הקימו ועדה מיוחדת בה חבר החשב הכללי, משרד ראש הממשלה, אגף התקציבים, משרד הבינוי והשיכון, משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה, הלשכה המשפטית של משרד האוצר והרשות הממלכתית למים.
דוד רותם: כל הגופים האלה, אני מעריך, מבינים את החשיבות בשיקום הנזקים בצפון ובמהירות.
דוד רותם: למה צריך לבטל להם את זכות הערר?
דוד רותם: האנשים האלה הם אנשים רציניים שאני מניח שלא יערערו ממילא כי הם מבינים שזה חשוב.
דוד רותם: אתה אומר שהממשלה החליטה לא לסמוך אלא להתקין את זה בתקנות.
יואל בריס: זה לא שהממשלה החליטה לא לסמוך אלא  כטבעם של דברים ישבו שבעה-שמונה אנשים בוועדה הזאת.
דוד רותם: כולם כפופים לממשלה.
יואל בריס: כולם כפופים לממשלה, אבל בעניין ספציפי יכולה להיות מחלוקת ביניהם.
יואל בריס: יכול להיות שההחלטה תתקבל ברוב  כאשר חמישה חברים יחשבו שצריך פטור ממכרז ושלושה יחשבו שלא צריך ואחד מהשלושה יגיש השגה.
יואל בריס: יכול להיות מצב הפוך, שחמישה יחשבו שצריך לצאת למכרז ושלושה יחשבו שצריך פטור, ואחד מתוך השלושה יגיש השגה.
יואל בריס: אז ההחלטה לא נכנסת לתוקף.
יואל בריס: קודם כל, כל החלטה היא בדרך כלל נכנסת לתוקף כעבור 72 שעות בגלל זכות ההשגה, אבל כאן היא תיכנס לתוקף מיידית.
דוד רותם: כמה השגות הוגשו בשנה האחרונה על החלטות?
קריאה: אחת.
יואל בריס: לא, לפחות ארבעה.
דוד רותם: עורך דין בריס, הדבר הוא מאוד פשוט.
דוד רותם: אני מאשר את הוראת השעה, את תקנה 2 ואילך.
דוד רותם: אם אתה רוצה שאני אאשר גם את תקנה 1, אני מוכן להוסיף אותה.
יואל בריס: חייבים להוסיף אותה כי אחרת יש סתירה מיני וביי.
דוד רותם: אני אומר לך מה שיהיה כתוב.
דוד רותם: יהיה כתוב: בתקופה שמיום תחילתן של תקנות אלה עד יום ו' בטבת יראו בוועדת המכרזים וכולי, ואז יהיה כתוב: ועדת מכרזים שמונתה לפי תקנה 8(ד) או (ה), יראו אותה גם כוועדת פטור משרדית לעניין החלטות שהתקבלו באותה ועדת מכרזים לעניין מכרזים הנוגעים לשיקום הצפון בעקבות השריפה בכרמל ולצורך זה בלבד.
דוד רותם: אני לא מתקן את זה עכשיו באופן כללי.
דוד רותם: אם תרצו, נקיים על זה דיון רציני.
דוד רותם: אני מתקן את זה רק לצורך הנזקים בכרמל.
יואל בריס: זאת לא החלטת הממשלה ולכן אני לא אוכל להגיד שזה מקובל עלי, אבל זה הרע במיעוטו.
דוד רותם: תראה לי את החלטת הממשלה.
יואל בריס: בהחלטת הממשלה כתוב במפורש, סעיף 4(א).
דוד רותם: לייעול עבודות מכרזים.
יואל בריס: ובכלל זה ועדת המכרזים המיוחדת.
יואל בריס: כלומר, הממשלה החליטה שזה יחול על כל ועדות המכרזים הבין משרדיות.
דורית ואג: תראה את הכותרת של החלטת הממשלה.
יואל בריס: נכון, למרות הכותרת יש סעיף אחד.
דוד רותם: הסעיף הזה לא מדבר על כל ועדות המכרזים.
יואל בריס: 4(א) מתייחס לכל ועדות המכרזים.
יואל בריס: זאת הייתה כוונת הממשלה בוודאי וכך זה גם הוצג לפני הממשלה.
דוד רותם: ועדות המכרזים המיוחדות, ועדת מכרזים כאמור, זאת הוועדה הזאת שהוקמה  כאן.
יואל בריס: לא. ובכלל זה.
יואל בריס: כלומר, כלל ועדות המכרזים.
יואל בריס: אגב, אדוני אמר שבקושי עמדנו בארבעה ימים, אבל אנחנו הגשנו את זה תוך יום וחצי.
יואל בריס: לוועדה.
דוד רותם: אני קיבלתי את זה ביום שלישי ב-9 בערב.
דורית ואג: יום שני ב-9 בערב.
דורית ואג: אתה ראית את זה ביום שלישי בבוקר.
דוד רותם: רבותיי, אני לא עובד משרד האוצר.
דוד רותם: במשרד האוצר עובדים גם בלילה, אבל כאן ב-9 כבר לא עובדים.
יואל בריס: במשרד האוצר ודאי עובדים גם בלילה, ולכן אמרתי שהעברנו את זה ביום שלישי בבוקר.
דוד רותם: מכיוון שאני רואה את ההחלטה הזאת כעוסקת בנושא שיקום – גם המכתב שקיבלתי משר האוצר – החלטת הממשלה בנושא ביצוע התקשרויות הנדרשות לשיקום נזקי השריפה, תקנות חובת המכרזים.
דוד רותם: לכן זה יוגבל אך ורק כהוראת שעה לנושא נזקי השריפה בכרמל.
חזקיה ישראל: אני מהתאחדות התעשיינים.
חזקיה ישראל: אנחנו מברכים על הרצון להאיץ את הקצב ולשקם ככל שניתן את נזקי השריפה בצפון.
חזקיה ישראל: אנחנו מבקשים מהממשלה, מהוועדה, שתהיה איזו התייחסות של הממשלה -  יש לה אפשרות בתקנה 22 להוראות – לנושא של העדפת תוצרת הארץ.
חזקיה ישראל: זה לא אמור לפגוע ולא אמור גם לסרבל.
חזקיה ישראל: לכן יש אפשרות לחשב הכללי במסגרת תקנה 24, בהוראות פנימיות שלכם של התק"ם, לעשות זאת.
דוד רותם: אני לא נכנס לזה.
דוד רותם: אני סמוך ובטוח שממשלת ישראל שיש לה אינטרס בתוצרת הארץ ויש לה אינטרס בעידוד התעסוקה בארץ, היא תעשה כל שביכולתה וזה גם הרבה יותר מהר כי הרי אתה יודע שלהביא את זה מסין, גם אם אלה דגלים עקומים, לוקח זמן.
דוד רותם: מכיוון שכאן הממשלה כבר הודיעה שהיא רוצה לשקם מהר ולעשות את הכל, אני בטוח שזה יהיה תוצרת הארץ.
דוד רותם: אנחנו מאשרים את התקנות, כפי שאמרתי.
אלעזר שטרן: אנחנו נתאם את הנוסח.
דורית ואג: אני מציעה שתשבו עכשיו.
דוד רותם: כן, שבו עכשיו כדי שאני אוציא את זה עוד היום.
דוד רותם: ביום ראשון או שני יהיה לנו נוסח מוסכם ונוכל להביא אותו.
דוד רותם: לא. ברגע שאתם כותבים עכשיו, אני חותם על התקנות ומוציא אותן עוד היום.
יואל בריס: מצוין.
יואל בריס: עוד יותר טוב.
דוד רותם: כאן עובדים מהר.
דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, פרק י"ד (בינוי ושיכון), סעיפים 59-60 (פינוי בינוי).
דוד רותם: אם נעבוד מהר, נסיים מהר.
נעמה מנחמי: אני אשאיר לרגע את הסעיף הראשון ואת הרוב שדרוש במסגרת המקבץ ואתקדם לרגע ליתר הסעיפים.
נעמה מנחמי: בסעיף 2(א)(ד) הוספנו לנוסח הקודם לגבי ניגוד העניינים של שמאי פינוי בינוי עניין אישי, לרבות עניין אישי או תפקיד אחר של קרובו או של מי שמועסק על ידו.
דוד רותם: יש הערות על זה?
דוד רותם: יש עם זה בעיה?
אלעזר במברגר: אין לנו בעיה עם זה.
נעמה מנחמי: התיקון הנוסף שוב על אותו עיקרון, בסעיף 2(ב)(ד6).
נעמה מנחמי: שוב, על אותו עיקרון, הנושא הזה שעניין אישי יהיה עניין גם של קרוב או של אדם שמועסק על ידי שמאי פינוי בינוי.
דוד רותם: אין שום בעיה עם זה.
נעמה מנחמי: בסעיף 6 התחלנו לדון בשבוע שעבר.
נעמה מנחמי: אני אקריא את סעיף (א) ו-(ב) כדי שהם יהיו ברורים יותר, מאחר שהם יחסית חדשים.
נעמה מנחמי: סעיף 6(א) לגבי חובות גילוי ושקיפות:     	אדם הפועל מטעמו של יזם המעונין בביצוע עסקת פינוי בינוי או אדם שמקבל או עתיד לקבל תמורה מהיזם ששכרו תלוי בהתקיימותה של עסקת פינוי בינוי, יציין באופן ברור בפנייה ראשונה לבעלי הדירות ולפני חתימה על הסכם ההתקשרות – והיושב ראש ביקש שנוסיף – שזה יקוים גם בכתב בהסכם ההתקשרות כי הוא פועל מטעמו או מקבל את שכרו מהיזם או ששכרו תלוי בביצועה של עסקת הפינוי בינוי.
נעמה מנחמי: סעיף 6(ב):     	יזם בעסקת פינוי בינוי או אדם מטעמו ידווח מיוזמתו לבעלי דירות במקבץ על כל שינוי שאינו זניח ותמורה שיקבל בעל דירה במקבץ בהשוואה לבעלי דירות אחרים באותו מקבץ.
נעמה מנחמי: בעצם זאת וריאציה או עידון מאוד גדול של המפתח האחיד שדיברנו עליו בזמנו כאשר הרעיון הוא גם באמת שלא יהיה כאן איזשהו מיעוט חלש שיקבל באופן משמעותי פחות מהאחרים וגם אני חושבת שזה סעיף שיעזור לקבלנים להימנע מסחיטות מאחר שבאמת יש להם איזושהי סנקציה שאם מישהו סוחט אותם, הם יצטרכו לתת לכל האחרים ויהיה להם הרבה יותר קל לסרב להיסחט במצב שבו הם יכולים להסביר לאותו אדם שאם אותו אדם יקבל עוד חמישים אלף, גם היתר ירצו, ואז הוא כבול ולכן הסיכוי להיסחט הוא קטן.
דוד רותם: לפחות כולם ידעו.
נעמה מנחמי: כן, לפחות כולם ידעו.
סופה לנדבר: היום כבר בחוזה הראשון לא יחתום מול היזמים אם הוא לא יהיה בטוח שגם האחרון יקבל אותו הדבר.
סופה לנדבר: כל יזם חותם מול הראשון שאף אחד לא יקבל יותר ממנו.
נעמה מנחמי: אז אין בעיה, אז עיגנו את זה בחקיקה.
דוד רותם: אחר כך מציע מצב שפתאום מישהו כן מקבל.
נעמה מנחמי: זה אומר שזה בסדר גמור.
קריאה: אין לנו בעיה עם הסעיף.
קריאה: רק עיגנו את זה.
קריאה: סעיף (ג) הוא סעיף הסנקציה, אם אפשר לומר במובן מסוים, לגבי סעיפים (א) ו-(ב).
קריאה: הופרה חובת הגילוי והשקיפות בהתאם לסעיפים קטנים (א) ו-(ב) כאמור מצדו של היזם או הקבלן המבצע, תהא בכך עילה לחזרתו של דייר מהסכמה שנתן לעסקה.
קריאה: כלומר, אנחנו רוצים להימנע ממצב שבו אחרי שהוא חותם, הוא פתאום מגלה שמישהו אחר קיבל פי שתיים.
אלעזר במברגר: אני חושב שזה בסדר גמור, אבל אני חושש שהסעיף הזה אומר שהדייר יכול לחזור מהסכמה ולדעתי הוא יכול לחזור מהסכמה כל עוד התהליך לא קרה כי ענייני זכויות לא נרשמו אחרת.
אלעזר במברגר: אני חושב שהוא יכול לחזור מהסכמתו.
דוד רותם: לא, אז מה שיקרה זה שיש לו התחייבות לעשות עסקה ואז מישהו יכול לתבוע אותו.
יוסי נשרי: אז הוא נופל בתוך התחום של התביעה האישית של הדיירים.
דוד רותם: לא. חתמת אתי כבר.
יוסי נשרי: ואם אתה חוזר בך?
דוד רותם: אם אתה חוזר בך, אני היזם יכול לתבוע אותך.
יוסי נשרי: או הדיירים.
דוד רותם: עזוב את הדיירים.
דוד רותם: הם כרגע לא מעניינים אותי.
דוד רותם: היזם.
דוד רותם: זה לא אותו סרבן.
דוד רותם: הוא לא סרבן.
דוד רותם: הוא אומר שרימו אותו.
אלעזר במברגר: יש תהליכים.
אלעזר במברגר: עוברים בין הדיירים ומבררים מי נתן הסכמה.
אלעזר במברגר: יכול להיות שאדם חתם על מתן הסכמה והוסיף את חתימתו לרשימת התומכים אבל עדיין זה לא בשלב של חתימת הסכם התקשרות מחייב.
אלעזר במברגר: אני חושב שאדם כזה יכול לחזור ממתן הסכמתו.
אלעזר במברגר: כתוב כאן שתהיה בכך עילה לחזרה מהסכמתו שנתן לעסקה.
אלעזר במברגר: כל עוד לא נחתם הסכם התקשרות מחייב, לדעתי הוא יכול לחזור בו.
דוד רותם: בוא נגיד שכן נחתם הסכם התקשרות ועדיין התברר שבהסכם לא כתבו שאתה מייצג את היזם ולא כתבו את כל הדברים האלה.
נעמה מנחמי: אף אם חתם על הסכם התקשרות מחייב.
יוסי נשרי: כבוד היושב ראש, יש כאן בעיה.
יוסי נשרי: יש כאן תהליך שמתחיל לנוע, הגלגלים מתחילים לזוז, וברגע שפתאום מישהו תוקע את הגלגלים האלה, הוא גורם נזק לכל הציבור מסביב.
דוד רותם: יכול להיות, אבל שלא ירמו אותו אלא שיגלו לו את כל מה שכתוב בחוק.
יוסי נשרי: יגלו.
יוסי נשרי: יגלו את הכל.
דוד רותם: אם יגלו לו, הוא לא יכול לחזור בו.
נעמה מנחמי: אז אין לו עילה.
דוד רותם: כאן מדובר על מצב שרימו אותו.
נעמה מנחמי: סעיף 7, ביצוע ותקנות.
נעמה מנחמי: לפני הישיבה הספקתי לדבר עם לשכת השר והוא הסכים שנחזיר בחזרה את אישור ועדת החוקה חוק ומשפט בסעיף 7(ג).
ראובן קוגן: זה השכר?
קריאה: אין לנו 7(ג).
דוד רותם: יש 8 ו-(ג).
ראובן קוגן: הייתה טעות במספור.
דוד רותם: מה הבעיה שלכם ב-8(ב)?
ראובן קוגן: 8(ב) בלי אישור ועדה.
דוד רותם: מה מפריע לך כאן אישור ועדה?
דוד רותם: אני חושב על זה.
דוד רותם: השאלה היא אם יש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה בעניין כי לפעמים יש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה ואני מקבל אותן.
דוד רותם: לפעמים אני מקבל אותן, אבל לא תמיד.
דוד רותם: הוא לא מחייב אותי כידוע לך.
ראובן קוגן: בעניין הזה אין חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה.
נעמה מנחמי: אנחנו מוטרדים לא מכמה אולי יקבל אותו שמאי אלא בעיקר אנחנו מוטרדים מהנושא של ניגוד עניינים, מאחר שעדיין לא הובהר, ואני חושבת שלא הובהר מאחר שאתם עדיין לא סגורים לחלוטין על השאלה מי ישלם.
יוסי נשרי: תשמרו על המונופול הזה, אל תתנו לאוצר לנהל את החיים שלנו כל הזמן.
יוסי נשרי: אתה צודק, כל הכבוד היושב ראש.
יוסי נשרי: העניין הזה צריך להיות גם בהתערבות שלך.
יוסי נשרי: תראה מה קרה בנושא התאגידים והמים כשלקחו לנו את זה ומה עושים לנו.
דוד רותם: אתה ראש עיר?
דוד רותם: אני מציע שתבוא לישיבה של פקודת המסים (גבייה) שאני לא נותן לכם את הסמכויות.
יוסי נשרי: נאבק שם.
דוד רותם: אתם יכולים להתחיל להיאבק כבר מעכשיו.
אלעזר במברגר: ניהלנו דיון לפני תחילת הישיבה ואולי רק אומר את הדברים.
אלעזר במברגר: הוועדה הוסיפה את אישור הוועדה לכל אחד מהסעיפים שיש בהם הסמכה לתקנות.
אלעזר במברגר: בסדר, אפשר תמיד להוסיף את אישור הוועדה אבל אני חושב שההגיון אומר שזה צריך להיות במקום שבו זה רלוונטי וזה נדרש.
אלעזר במברגר: אנחנו לא רוצים אוטומטית עם כל התקנות להגיע לכאן ואני חושב שזה גם לא נכון לוועדה.
אלעזר במברגר: בעניין הזה, לגופו של עניין, בנושא השכר, כמו הרבה מאוד סעיפים שמסמיכים את שר האוצר לקבוע שכר  וזה לא עובר דרך אישור ועדה כי זה נחשב למנדט שלו, לתחום מקצועי שלו, חשבנו שלא נכון לקבל את אישור הוועדה.
דוד רותם: תגיד לי איפה יש עוד דברים כאלה ואני אתקן.
ראובן קוגן: אנחנו נגיש את כל הרשימה של הדברים בהם יש בעיה עם אישורי ועדות ואני בטוח שהיושב ראש יתמוך בזה וזאת כדי לא לייצר עבודה מיותרת לשנים הבאות.
דוד רותם: תגידו לי איפה אין אישור ועדות כדי אני אוסיף את כל המקומות האלה ואני אכתוב שהכל באישור ועדת החוקה.
אלעזר במברגר: סעיף (ג) שהיה נראה לנו יותר רלוונטי, שעניינו קביעת רשימת השמאים, חשבנו שנכון אולי להסכים.
נעמה מנחמי: סעיף (ב) רלוונטי בעיניי.
דוד רותם: אני רוצה להבין מה מפריע לכם.
דוד רותם: סעיף (ב) זה השכר.
נעמה מנחמי: זה שכר, אבל השכר משפיע גם על ניגוד העניינים, כי מי ישלם לאותו שמאי, האם הדיירים, האם המפונה.
דוד רותם: לא. זה לא ב-(ב).
דוד רותם: אלה הכללים לקביעת השכר ולא מי המשלם.
נעמה מנחמי: אז איפה קבוע מי משלם?
נעמה מנחמי: מי יקבע מי משלם?
דוד רותם: סעיף 8(א).
אלעזר במברגר: הסמכות הכללית.
דוד רותם: סעיף 8(ב) זה רק כללי, איך משלמים, לפי שעה, לפי פרוייקט, באחוזים.
נעמה מנחמי: זה מוסכם עליכם?
ראובן קוגן: כאן זה לא עניין של סמכות ועדה.
דוד רותם: זה נכון שזה לא בסמכות ועדה, זה בסמכות הממשלה ואך ורק בסמכות הממשלה אבל מישהו צריך לפקח על הממשלה ובינתיים זה הבניין הזה.
דוד רותם: הוא רק מפקח ולא יכול להתערב.
דוד רותם: אתם תחלקו היום 137 מיליון שקלים, הבניין הזה אפילו לא יפקח על זה.
דוד רותם: לכן אני אומר, הכל בסמכות הממשלה.
דוד רותם: הממשלה מנהלת את המדינה.
ראובן קוגן: השאלה אם צריך לקבל אישור ועדה כי אין ספק שהפיקוח הפרלמנטרי הוא פיקוח כללי על כלל פעילות הממשלה, ואם הוועדה תרצה לדעת משהו מתוך התקנות שלא טעון אישור פורמלי של הוועדה, יהיה כאן דיון והכל יהיה שקוף וידווח.
דוד רותם: לקביעת הכללים לקביעת שכרו.
דוד רותם: כשאני מתחיל לחשוב על זה, אני אתחיל לריב כאן עם השמאים כי אני ארצה לשלם פחות כסף כי הרי האוצר הוא נדיב ואם הוא רוצה לעשות עסקאות כאלה, הוא ישלם הרבה כסף.
נעמה מנחמי: כשאני מסתכלת על זה שוב, סעיף 2(א) קובע כללים לעניין קבלת טובות הנאה של שמאי.
דוד רותם: וזה אצלי.
נעמה מנחמי: שם כן מצוין, למעט שכר לפי סעיף זה.
דוד רותם: השכר לא מעניין אותי.
דוד רותם: הכללים של ניגודי עניינים יבואו אלינו.
נעמה מנחמי: מסעיף (ה) עולה שהשאלה מי ישלם את השכר והאם השכר ישולם על ידי מי מהצדדים, זה כן בא לאישור ועדה.
דוד רותם: לכן אין לי בעיה.
דוד רותם: אתם רואים?
דוד רותם: זכיתם, קיבלתם, הורדתי לכם את אישור הוועדה.
דוד רותם: לא בעניין הזה אני אתקע אתכם.
ראובן קוגן: תודה רבה.
נעמה מנחמי: בסעיף (ב) ירד ובסעיף (ג) נשאר.
נעמה מנחמי: סעיף 60, הנושא של תחילה.
דוד רותם: הנושא של חמישה שמאים, בסדר גמור.
נעמה מנחמי: חמישה שמאים, את זה תיקנו קודם.
נעמה מנחמי: רציתי להדגיש שתחילתם של סעיפים 2(ב1) ו-2(א), שבעצם נוגעים לשמאי מעריך.
דוד רותם: כשיהיו לנו תקנות,  זה בסדר.
נעמה מנחמי: זה במועד כניסתן לתוקף של תקנות כאמור בסעיף 8(ב) עד (ד) ולא (ב) ו-(ד).
דוד רותם: רבותיי, הכל גמור חוץ מדבר אחד.
אלעזר במברגר: זה לא עד (ד).
נעמה מנחמי: (ג) לא יכנס לתוקף עד שלא נדע מי רשימת השמאים.
אלעזר במברגר: (ב) ו-(ד) הם סמכות חובה.
אלעזר במברגר: סליחה, סמכות רשות ולכן היא לא תנאי.
אלעזר במברגר: (ב) ו-(ד).
דוד רותם: (ב), (ג) ו-(ד).
נעמה מנחמי: אתם לא תקבעו רשימת שמאים סתם כך משום מקום.
דוד רותם: קביעת שמאים ודאי תהיה בפיקוח שלנו הכללי.
דוד רותם: איך אתה תמנה חמישה שמאים אם לא תקבע את הכללים האלה?
דוד רותם: אתה לא יכול למנות.
אלעזר במברגר: בחקיקה הזאת יש מנגנון מאוד מפורט.
דוד רותם: בלי שאתה תקבע הוראות לעניין קביעת רשימת שמאי פינוי בינוי, אתה לא יכול למנות את החמישה.
נעמה מנחמי: אנחנו ביקשנו לראות את אמות המידה.
אלעזר במברגר: אני יכול להסביר למה לדעתי זה לא מדויק?
אלעזר במברגר: חילקנו בין סמכות רשות לסמכות חובה ולא באופן שרירותי.
אלעזר במברגר: יש כאן הסדרים שנראו לנו מפורטים דיים בחקיקה הראשית באופן שמאפשר את תחילת עבודת המנגנון, ודאי אחרי שעברנו למודל של ועדה מייעצת שזה מודל מאוד מוסדר, מאוד מפורט ומאוד מקצועי שמאפשר מחר בבוקר, אם החוק נכנס לתוקף, לבחור חמישה שמאים.
דוד רותם: בלי ההוראות?
אלעזר במברגר: זה בחוק.
נעמה מנחמי: לא, זה לא כתוב בחוק.
נעמה מנחמי: כתוב לך מי בוחר אבל לא כתוב לך איך בוחר.
ראובן קוגן: לוועדה יש כללים.
דוד רותם: איפה הכללים?
אלעזר במברגר: יש הכל.
אלעזר במברגר: איך המודעה מתפרסמת, איך שמאים פונים.
דוד רותם: איפה מופיעים הכללים?
ראובן קוגן: באתר האינטרנט.
נעמה מנחמי: תביאו את הכללים.
דוד רותם: תעביר לי את הכללים האלה.
דוד רותם: נעשה הפסקה של חמש דקות, כנס לחדר שלי ותוציא לי את הכללים.
אלעזר במברגר: הם מופיעים בהצעת החוק.
דוד רותם: תגיד לי באיזה סעיף.
אלעזר במברגר: בסעיף 2(א).
אלעזר במברגר: נתחיל בסעיף 2(ב).
אלעזר במברגר: יש לך כאן מנגנון מפורט של איך נעשית הפנייה.
אלעזר במברגר: נתחיל בשלב ראשון.
אלעזר במברגר: הפנייה לשמאים, ודאגנו שזאת תהיה פנייה פומבית על מנת שזה באמת יהיה פתוח לכולם, אתר אינטרנט, פרסום בעיתון.
נעמה מנחמי: איך הוועדה המייעצת אמורה לבחור?
נעמה מנחמי: בסופו של דבר אני מבינה את היתר.
נעמה מנחמי: מה שנשאר בעצם זה איך הוועדה המייעצת, לפי איזה קריטריונים, לפי אילו אמות מידה היא תבחר מבין ה-500 אנשים שיגיעו אליה את אותם עשרה, עשרים, חמישים?
נעמה מנחמי: זאת השאלה.
נעמה מנחמי: תביאו לנו את הכללים האלה ויכול להיות שאפשר יהיה להוריד את הסעיף.
דוד רותם: אתם תפרסמו מודעה ויגיעו 500 שמאים.
דוד רותם: איך תבחרו מתוכם?
ראובן קוגן: איך היום עושים את בחירת השמאים המכריעים?
ראובן קוגן: ועדה מייעצת קבעה לעצמה כללים באמצעותם היא בוחרת את השמאים המכריעים מתוך כלל השמאים המכריעים שמגיעים להתמודד על התפקיד הזה.
ראובן קוגן: אנחנו חושבים שזה נכון להשאיר, מכיוון שבחרנו את הוועדה המייעצת כמנגנון גם לעניין השמאים, של שמאי פינוי בינוי למשל ושהוועדה המייעצת תקבע את הכללים, כמו שהיא קבעה לגבי השמאים המכריעים, גם לעניין שמאי פינוי בינוי.
ראובן קוגן: מאחר שמדובר גם שם בכללים שהוועדה המייעצת קובעת לעצמה כוועדה מעין סטטוטורית, אותו הדבר גם כאן.
דוד רותם: אם כך, מכיוון שקבעת את הכל, תוריד בבקשה את סעיף (ג).
נעמה מנחמי: לכאורה לא צריך אותו.