GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ברטי אוחיון: הנקודה היא, צריכים פה לציין, שסמכות המעצר והעיכוב הסופי לשפות לא תינתן על ידי בקר הגבולות, אלא על ידי הממונה שמעליו.
ברטי אוחיון: הסמכות הראשונית תתבצע על ידי הבקר, אבל מיד זה עובר לקו השני, שמקבל החלטה, לעכב אותו לשעות, לעצור אותו.
דוד רותם: לבקר עצמו לא תהיה סמכות לעכב?
ברטי אוחיון: תהיה לו סמכות.
דוד רותם: עוד מישהו רוצה להגיד משהו?
דוד רותם: לוקחים לכם סמכויות.
איילת אלישר: אנחנו בשמחה נותנים אותן.
דוד רותם: הגב' אילני, תסבירי לי מה אתם רוצים.
מרים אילני: לפי כללי המשפט הבין לאומי הפרטי, הכללים שחלים על חברה זה לפי דין מקום ההתאגדות שלה וחלות חוקי החברות לפי דין מקום ההתאגדות, אבל כאשר מדברים על מסחר של ניירות ערך, לפי כללי המשפט הבין לאומי הפרטי, זה חל לפי דין מקום המסחר.
מרים אילני: לכן יכול להיות מצב שבו חברה התאגדה בישראל וחל עליה דין ישראלי לפי דין החברות, ולעומת זאת אם היא נסחרת בחוץ לארץ, יחולו עליה כללי המסחר בחוץ לארץ.
מרים אילני: כיוון שעשויה להיות סתירה, או שעשוי להיות מצב שבו הדין הזר מקנה את ההגנה לציבור המשקיעים, סעיף 364 לחוק החברות קובע הסמכה לשר המשפטים לקבוע הקלות.
מרים אילני: נקבעו כבר מספר הקלות בהקשר הזה.
מרים אילני: ההקלה שאנחנו מבקשים עכשיו להוסיף היא בנושא של ההגדרה של דירקטור בלתי תלוי.
מרים אילני: בתיקון מספר 8 לחוק החברות ובתקנות החברות לעניין אישור דוחות כספיים, הוספנו את המלים 'דירקטור בלתי תלוי'.
מרים אילני: ואז יש לנו בחוק החברות דירקטור רגיל, דירקטור חיצוני ודירקטור בלתי תלוי.
מרים אילני: פנו אלינו מהשוק, ואמרו, 'לפי הדין שחל עלינו, יש לנו כבר הגדרות של דירקטורים בלתי תלויים', ועדת הביקורת, לפי הכללים שלNew York stock exchange, American stock of change והנסד"ק צריכה להיות כולה מורכבת מדירקטורים בלתי תלויים.
מרים אילני: אנחנו יוצרים בלבול למשקיעים בחוץ לארץ, כשאנחנו יוצרים להם עוד סוג של דירקטור וחוץ מזה שהכללים שם מספיקים ולכן אין סיבה שיהיו לנו את ההגדרות הכמעט חופפות.
מרים אילני: בדקנו את הכללים של שלוש הבורסות שאני מדברת עליהן ואכן ראינו שזה מכסה את מרבית העניינים שהחוק שלנו מכסה, למעט הנושא של זיקה לבעל שליטה.
מרים אילני: כי אדוני יודע שבארצות הברית רוב החברות הן בלי בעל שליטה דומיננטי, ולכן כל ההגדרות של הבלתי תלוי זה רק הגדרות שנוגעות לזיקה לחברה.
מרים אילני: לכן אמרנו שאם אנחנו אומרים שכל ההגדרות שקיימות אצלנו בכל הנוגע לבעל שליטה יישארו, ייוותרו, ונוותר על ההגדרה בכל הנוגע לזיקה לחברה כאשר אנחנו אומרים שהזיקות שמוגדרות בדין הזר מספיקות, אפשר יהיה לקבל את ההקלה שהם ביקשו, ואנחנו חושבים שזה לא יפגע בציבור המשקיעים וזה מקל עם השוק.
מרים אילני: זה בעצם הרעיון של התקנה הראשונה, של פסקה א'.
מרים אילני: פסקה ב' בעצם מתחברת להקלה שכבר קיימת.
מרים אילני: היו"ר דוד רותם:   פסקה ב' סותרת את פסקה א' על פניו.
מרים אילני: היא לא סותרת.
מרים אילני: פסקה ב' כבר קיימת היום לגבי דירקטור חיצוני, כשאנחנו יודעים שדירקטור חיצוני זה מדרג יותר גבוה של בלתי תלוי, של חוסר זיקה, ועדיין יש הקלות היום.
מרים אילני: כבר היום יש בתקנות הקלות, הקלה שאומרת שדירקטור חיצוני, אם הוא דירקטור בלתי תלוי לפי הדין הזר, ולפי הדין הזר שמדברים עליו, שזה שלוש הבורסות האלה בלבד, אין דרישה לתקופת כהונה.
מרים אילני: שם אפשר להיות דירקטור חיצוני לתקופה בלתי מוגבלת, והתאמנו את הדין שלנו לדין שלהם וקבענו שאפשר יהיה להאריך את זה לתקופות נוספות---
דוד רותם: בחוק ניירות ערך רק שלוש הבורסות האלה מופיעות?
מרים אילני: כן, בתוספת שהפנינו אליה, רק שלוש הבורסות האלה.
דוד רותם: ומי יכול לשנות את התקנות?
מרים אילני: שר האוצר, באישור ועדת כספים.
דוד רותם: אז תלכו לוועדת כספים, שהיא תשנה לכם גם את התקנות.
דוד רותם: את מבינה מה שקורה?
דוד רותם: אני אאשר את התקנות, מחר יבוא שר האוצר ויוסיף שם עוד שמונה בורסות ואני אצטרך לאשר לו את זה.
מרים אילני: אפשר פשוט לרשום את שלושת הבורסות ספציפית ולא להפנות לתוספת.
מרים אילני: זה רעיון מצוין.
מרים אילני: אמרנו שאם ההקלה קיימת לגבי דירקטור חיצוני, על אחת כמה וכמה שצריך לתת את ההקלה גם לגבי דירקטור בלתי תלוי, שהוא כמובן במדרג נמוך יותר.
דוד רותם: דירקטור עצמאי זה לא חל"צ (חברה לתועלת הציבור).
מרים אילני: לא. ההבדל העיקרי זה הליך המינוי.
דוד רותם: ב-א' אתם אומרים 'בכל הנוגע לזיקה לבעלי שליטה, והוא לא מכהן כדירקטור מעל תשע שנים רצופות.
דוד רותם: לעניין זה לא יראו בהפסקת כהונה שאינה עולה על שנתיים כמפסיקה את רצף הכהונה'.
דוד רותם: ב-ב' אתם באים ואומרים שאפשר להאריך לו, גם אם הוא היה תשע שנים, עוד פעם, כל פעם לשלוש שנים.
מרים אילני: אפשר, אבל צריך אישור של ועדת ביקורת והדירקטוריון.
מרים אילני: אז אני מפנה.
מרים אילני: זה 5(ז)(1) זה תקנות ההקלות.
מרים אילני: מה שהיה מבחינה היסטורית זה שבאו אלינו חברות בזמנו, לגבי דירקטור חיצוני, ואמרו 'התחרות שלנו היא עם חברות שנסחרות בחוץ לארץ ואצלם הדירקטור החיצוני יכול להמשיך והוא יוצר מומחיות ואז הדירקטור שלנו הולך אל החברה המתחרה', וכדי לעצור את זה אמרנו שאם הסביבה העסקית שלכם היא שלוש הבורסות האלה, אז נאפשר את הארכת הכהונה, ובלבד שוועדת הביקורת והדירקטוריון שוכנעו שהאדם הזה הוא בעל מומחיות כזאת שחשוב מאוד שהוא ימשיך לכהן.
דוד רותם: אם הוא כבר תשע שנים דירקטור,  הופכת להיות זיקה.
דוד רותם: אני לא מבין איך אתם מוכנים.
דוד רותם: זה עוד שלוש שנים ועוד שלוש שנים ועוד שלוש שנים, זה עד אין סוף.
מרים אילני: כן, אבל ככה הדין הזר ואנחנו התחברנו לדין הזר, כשההנחה היא שכל האכיפה וכל משמעת השוק, היא לפי הדין הזר.
מרים אילני: לא החלנו את זה על החברות הישראליות.
דוד רותם: אז בעצם זה ככה; ב-א' אתם אומרים 'ובתנאי שאתה לא מכהן תשע שנים', כי אז זה יוצר זיקה.
דוד רותם: וב-ב' אתם אומרים 'למרות שאתה כבר מכהן תשע שנים, יאללה, ניתן לך עוד שלוש שנים ועוד שלוש שנים'.
דוד רותם: זו סתירה.
מרים אילני: במקרים מאוד מסוימים, כי החלנו את זה גם על דירקטורים חיצוניים, ודירקטורים חיצוניים, אמרתי לך, זה מדרג יותר גבוה של אי תלות.
דוד רותם: אבל בדירקטורים חיצוניים אתם דורשים לפחות 51% של מניות המיעוט.
מרים אילני: נכון, אבל עדיין לא הגבלנו את תקופת הכהונה, בהתאם לתקנות האלה.
מרים אילני: אז אם בדירקטור חיצוני אנחנו אומרים שאפשר יהיה להאריך את זה, ואני מסכימה איתך שאפשר להתווכח על ההקלה המקורית, אבל ברגע שהיא קיימת לגבי דירקטור חיצוני, אני חושבת שעל אחת כמה וכמה לגבי דירקטור בלתי תלוי.
מרים אילני: שוב אני אומרת, הכל מתבסס על האכיפה ועל משמעת השוק הכללית בשלוש הבורסות הספציפיות האלה, שאנחנו נכתוב אותן במפורש.
מרים אילני: ודבר נוסף שאני רוצה לתקן.
מרים אילני: בתקנות האלה, כשכתבנו שאין זיקה לבעל השליטה, אני רוצה להוסיף 'או לקרובו', כי בתיקון 12 אנחנו הולכים להוסיף 'או לקרובו', וגם בתאגיד בשליטת בעל השליטה, 'למעט החברה או חברה בשליטת החברה'.
מרים אילני: זאת אומרת אם יש לי תאגיד שהוא אח של החברה, גם זיקה אליו אסורה.
מרים אילני: אלה שני דברים שאני רוצה להוסיף.
דוד רותם: עוד דברים את לא רוצה להוסיף?
דוד רותם: עוד החמרות?
מרים אילני: על זה חשבתי אתמול בערב.
דוד רותם: מזל שחשבת על זה אתמול בערב.
מרים אילני: קראתי את זה שוב.
מרים אילני: היו"ר דוד רותם:     טוב.
מרים אילני: עוד משהו?
דורית ואג: יש לנו נוסח עם התיקון שהיא מבקשת כעת?
מרים אילני: אני אוסיף אותו וגם את ארבע הבורסות ספציפית.
דוד רותם: קיבלתי פה מכתב התייעצות עם רשות ניירות ערך?
מרים אילני: הנציג שלהם פה.
דוד רותם: התייעצו איתכם?
אמיר הלמר: התייעצו איתנו.
דוד רותם: ואתם הסכמתם?
אמיר הלמר: כן.
דוד רותם: מאוד תמוה בעיניי, אני מוכרח לומר.
דוד רותם: נאשר את זה.
דוד רותם: אין דעת מיעוט, לצערי הרב.
דוד רותם: רבותיי, חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 32)(רשמי הוצאה לפועל).
דוד רותם: מי רוצה להסביר לנו במה דברים אמורים?
דוד מדיוני: ברשותך.
דוד מדיוני: בוקר טוב.
דוד מדיוני: לצדי השופט עודד מאור, שבאישור מערכת בתי המשפט בא לסייע ולענות על שאלות, ככל שיידרשו מהוועדה.
דוד מדיוני: רציתי להתחיל ב"בריף" קצר מה עשינו לאחרונה, ולהזכיר שבמאי 2008 התקבלה החלטת הממשלה על הפרדת מערכת ההוצאה לפועל מבתי המשפט, יחד עם המרכז לגביית קנסות והפיכתם לרשות האכיפה והגביה.
דוד מדיוני: המצב של מערכת ההוצאה לפועל ערב ההחלטה היה ידוע.
דוד מדיוני: אני יכול גם להגיד, אדוני היושב ראש, שכשתקבל את הדוח השנתי של סיכום שנת העבודה 2010, אתה תראה שיש ברכה בעמל של כולם, כולל השינויים שוועדת חוקה עשתה.
דוד מדיוני: בשנה וחצי האחרונות, מאז ההקמה של הרשות, הטמענו את התיקון הרחב שהוועדה הנכבדה אישרה, כולל ממשקי המידע האוטומטיים, ממשקי ההגבלות, הקמת המסלול המקוצר – שהתוצאות שלו מאד חיוביות – אנחנו גם היום וגם בכלל - - -
דוד רותם: דוד, המשאית עם המדליות בדרך – תקבלו מדליה.
דוד רותם: אנחנו רק נבדוק כמה גביתם יותר משנה שעברה.
דוד רותם: בוא נאמר: לא נפלנו מהכסא בשנה שעברה.
דוד רותם: אני מקווה שנראה את זה.
דוד רותם: בוא תסביר לנו את החוק.
דוד מדיוני: גם השנה אעדיף שלא תיפלו מהכסא, אבל תהיו מרוצים.
דוד מדיוני: אנחנו היום באמצעם של עוד ועוד שינויי חקיקה נדרשים, מסוגים שונים.
דוד מדיוני: בשנה האחרונה אנחנו במאמץ אדיר של כתיבת נהלי עבודה חדשים ותהליכי עבודה אחודים במערכת – המערכת, כידוע, היתה בנויה בוואקום, וכל לשכה עבדה כפי שהיא מצאה לנכון בעבר, לפני המהלך של ההפרדה.
דוד מדיוני: אנחנו, מ-2011 עומדים לעבור למבנים חדשים בהדרגה ולהשלים את ההפרדה המבנית ממערכת בתי המשפט.
דוד מדיוני: הקמנו מרכז מידע חדש ומשוכלל שעונה כל יום על 10,000 שיחות לטובת החייבים.
דוד רותם: אתה לא רוצה לגמור היום, אני מבין.
דוד מדיוני: לא, אני תכף מסיים.
דוד רותם: בוא, תגיע ישר לחוק.
דוד מדיוני: אוקיי, אני אגיע ישר לחוק.
דוד מדיוני: הסטטוס כרגע, כפי שהוא בא לידי ביטוי במסגרת תיקון 29 – כל מי שמונה אחרי תחולת החוק הוא בייחוד כהונה, והיתר, שהיו לפני תיקון 29, החל ממאי הקרוב ולאור ההחלטה האחרונה שלכם, יהיו חייבים לעבור לייחוד כהונה.
דוד מדיוני: כיום יש 31 רשמים בייחוד כהונה, כל היתר עדיין, עד מאי, עושים גם וגם.
דוד מדיוני: הקשיים שלנו, שלי גם, כראש המערכת, הם מאד קשים, כאשר למעשה, אם אני יכול להשוות את הסיטואציה למה שקרה בכרמל, אז אני ראש שירותי הכבאות, וכל הכבאים שייכים לראשי הרשויות.
דוד מדיוני: מאד קשה לתפקד במערכת שהמשאב הכי חשוב שלה הוא לא חלק ממנה, אלא נגזר ממערכת אחרת, מכובדת ככל שתהיה.
דוד מדיוני: יש היום בעיה אפילו בתחום ההתמקצעות של רשמי ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: למערכת בתי המשפט – זה לא ליבת העשייה שלה, היא לא משקיעה – ובצדק, מבחינתה – בתחום של ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: אין כמעט קורסים לרשמי ההוצאה לפועל, אין כמעט ועדות לאיתור רשמים, משום שהמערכת צריכה להתמקד בתחום של השפיטה, ובצדק היא עושה כן.
דוד מדיוני: הנשיאים, כמובן, כבר למעלה משנתיים, אינם מעורבים בכלל בתחום ההוצאה לפועל.
דוד מדיוני: נושאים פשוטים כמו חופשה ומחלה של רשמים, היום, שייכים למערכת אחרת, ואי אפשר לשלוט במערכת שאתה כל יום מופתע מחדש, וזה מאד מסובך.
דוד מדיוני: דרך אגב, יש לנו רשמים מצוינים, שעושים עבודה קשה מאד.
דוד מדיוני: בסוף 2010 נתנו מעל חמישה מיליון החלטות.
דוד מדיוני: ואני חושב שמערכת כל כך גדולה, עם מיליוני הליכים ומיליוני תיקים, אי אפשר שהמשאב העיקרי שלה לא יהיה חלק ממנה.
דוד מדיוני: זו הפתיחה שלי.
דוד מדיוני: אני חושב שגם לפני עשר שנים, ועדה מכובדת בראשות בית המשפט העליון, חשבה שמה שאנחנו הולכים לעשות היום הוא נכון – אם הוועדה תאשר, כמובן.
דוד מדיוני: ואני רוצה גם להגיד שהרשות השופטת וראש הרשות השופטת, תמכו ותומכים בהצעה מקצה לקצה.
דוד רותם: למה לך לקלקל?
דוד מדיוני: סליחה.
דוד רותם: טוב, אז תגיד לי מה אתם רוצים בחוק.
דוד מדיוני: ענת תסביר.
ענת ליברמן: אז קודם כל, המטרה של החוק, כפי שאמר דוד, היא להשלים את אותה הפרדה שעליה הוחלט בהחלטת הממשלה ממאי 2008.
ענת ליברמן: הזיקה היחידה שנותרה בין מערכת בתי המשפט לבין רשות האכיפה והגביה, היא זו שנוגעת לרשמי ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: רשמי ההוצאה לפועל מתמנים על ידי בתי המשפט לפי חוק בתי המשפט, והמטרה של הצעת החוק שאנחנו דנים בה היום, היא לקבוע את אופן מינויים בחוק ההוצאה לפועל, וכמו כן להסדיר, כמובן, את המעמד שלהם נוכח השינוי הזה.
ענת ליברמן: מה שניסינו לעשות מעבר לקביעת אופן המינוי: להגן, בכל דרך אפשרית, על אי תלותם של הרשמים, על העצמאות השיפוטית שלהם, כך שלא התכוונו, בשום צורה, לגרוע מהסמכויות שלהם כפי שהן היום.
ענת ליברמן: המטרה היא לשמר את המעמד שלהם, לשמר את אי התלות שלהם, והכל בצורה ברורה וכמו שמפורט בחוק.
ענת ליברמן: השלב הראשון, בעצם, הוא תיקון סעיף 3. סעיף 3 היום קובע שרשמי ההוצאה לפועל מתמנים מקרב רשמי בתי המשפט, כך שהליך המינוי של רשמי הוצאה לפועל הוא כפול.
ענת ליברמן: ראשית הם מתמנים לפי חוק בתי המשפט, לפי סעיף 84, על ידי הנשיאה, באישור השר, ובשלב השני הכהונה שלהם מיוחדת כרשמי הוצאה לפועל על ידי השר, ובאישור הנשיאה.
ענת ליברמן: מה שאנחנו, בעצם, עושים, זה לבטל את אותו מינוי מכוח סעיף 84 לחוק בתי המשפט, וקביעה מפורשת כיצד רשמים יתמנו.
ענת ליברמן: אז כפי שאומר סעיף 3(א) "שר המשפטים ימנה, לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים כמשמעותה בסעיף קטן (ג), רשמי הוצאה לפועל.
ענת ליברמן: הודעה על המינוי תפורסם ברשומות" – שוב, כדי לשמר את אי תלותם וכדי להגן על מעמדם של הרשמים, נקבע באופן מפורש בחוק כיצד הרשמים מתמנים ומה דרך הבחירה שלהם, לא רק דרך המינוי.
ענת ליברמן: היום רשמי בתי המשפט וגם רשמי ההוצאה לפועל, נקבע מי ממנה אותם, אבל לא נקבעה בחוק דרך המינוי.
ענת ליברמן: כדי להעצים את מעמדם קבענו איזושהי דרך לפני המינוי, וזו בעצם קביעת הוועדה, שזה משהו שהוא יותר דומה לדרך המינוי של שופטים.
ענת ליברמן: הוועדה מורכבת מחמישה חברים, כפי שמפורט בסעיף קטן (ג).
ענת ליברמן: בראשה עומד שופט שאמור לשמור על אי התלות ועל ניקיונה של הוועדה.
ענת ליברמן: יתר החברים הם מנהל מערכת ההוצאה לפועל - - -
דוד רותם: יתר החברים שומרים על אי התלות.
דוד רותם: השופט – עזבי אותו.
דוד רותם: יתר החברים.
דוד רותם: - -
ענת ליברמן: אני לא אגיב.
ענת ליברמן: אני חושבת ש - - -
דוד רותם: אני הייתי שמח לראות שיושיבו בוועדה למינוי שופטים את מנכ"ל משרד המשפטים, וזו תהיה ועדה דומה.
ענת ליברמן: אני גם סבורה שגם יתר החברים ישמרו על אי התלות, אבל לכל מי שעלול אולי לחשוש שנגיעה כזו או אחרת תשפיע על הבחירה, אז אני כן חושבת ששופט הוא דמות מספיק מכובדת ולא תלויה, כדי לשמר את אי התלות של הוועדה.
ענת ליברמן: אז נציב שירות המדינה או מישהו מטעמו, נציג לשכת עורכי הדין כפי שתבחר המועצה הארצית של הלשכה ונציג ציבור - - -
דוד רותם: לא הכנסתם פה סעיף כמו שיש בוועדה לבחירת שופטים, שאותו נציג של לשכת עורכי הדין, אסור יהיה לו להופיע.
ענת ליברמן: עד כמה שידוע לי, גם בוועדה לבחירת שופטים, זה לא קבוע בחוק, ההסדר הזה.
דוד רותם: זה קבוע בתקנון.
ענת ליברמן: גם אנחנו נקבע כללים לאותה ועדה.
ענת ליברמן: אפשר לראות בסעיף (ג)(2) "הוועדה לבחירת רשמים תקבע את סדרי דיוניה ועבודתה", וכל הדברים האלה, אנחנו חושבים שככל שהם נחוצים הם ייקבעו באותם כללים.
ענת ליברמן: אני לא חושבת שכדאי לקבוע את העניין הזה בחוק.
דוד רותם: כדאי מאד.
דוד רותם: זה חייב להיות.
דוד רותם: צריך יהיה לכתוב -  -
ענת ליברמן: אנחנו לא נתעקש על הדבר הזה.
דוד רותם: שהנציג של לשכת עורכי הדין לא – זה יוצר לכם בעיה.
ענת ליברמן: זה יוצר לנו – זה מצמצם לנו את המועמדים.
דוד רותם: כי בואי נאמר ככה: ליאור שפירא לא יסכים להיות נציג בוועדה כזאת.
ענת ליברמן: אז בגלל זה יש לנו קושי.
דוד רותם: ואז את בעצם עוברת לאותה – יוצר קושי, אין מה לעשות, אבל אי אפשר לקחת אדם שימנה את השופט או את הרשם, ואחר כך יופיע בפניו.
תמי סלע: גם שתהיה לו סמכות להדיח אותו.
ענת ליברמן: אוקיי, אז אולי צריך לקבוע באופן נקודתי, שאותו נציג בוועדה לא יופיע בפני רשם שהוא בחר.
תמי סלע: יש רק ועדה אחת.
דוד רותם: לא, יש רק ועדה אחת.
דוד רותם: הוועדה הזאת גם יכולה להדיח, את מבינה?
קריאה: אנחנו נסכים לזה.
דוד רותם: הנה הגיע נציג שר המשפטים.
ענת ליברמן: סעיף קטן (ד) "רשמי ההוצאה לפועל יהיו עובדי המדינה, ויחולו עליהם הדינים החלים על עובדי המדינה, בכפוף להוראות לפי סעיף זה וסעיף 3ג".
ענת ליברמן: – זה שוב, מאחר שאנחנו קובעים את המינוי שלהם בחוק הזה ולא בחוק בתי המשפט, אחת מהמטרות שלנו זה להפוך את הרשמים לעובדי מדינה, שוב, בלי פגיעה בעצמאות השיפוטית שלהם, כשהם מפעילים את הסמכויות שלהם על פי החוק.
ענת ליברמן: הסעיף הזה קובע בצורה מפורשת, שאינה משתמעת לשתי פנים, שרשמי ההוצאה לפועל, פרט להליך המינוי שלהם, שכפי שאמרנו מוסדר פה בחוק ולעניין של האחראי על תלונות, שאמור גם לשמר את אי התלות שלהם ועליו נעמוד עוד מעט בסעיף 3ג, הם עובדי מדינה לכל דבר ועניין.
ענת ליברמן: סעיף קטן (ה) "רשם הוצאה לפועל רשאי לדון - - -"
דוד רותם: זה כן פוגע באיזושהי מידה בעצמאות השיפוטית שלהם.
ענת ליברמן: אנחנו חושבים שהכנסנו די הרבה הוראות שכן נועדו לשמר את העצמאות השיפוטית שלהם ולהגן על אי התלות שלהם.
ענת ליברמן: גם דרך הפסקת הכהונה, שנעשית או על ידי הוועדה או בתנאים הקבועים בחוק – זה דבר שלא קבוע היום לגבי רשמים.
ענת ליברמן: והמטרה שלנו היא שלא תהיה איזושהי נגיעה לא ראויה שתגרום להעברתם מהתפקיד.
ענת ליברמן: הם די שמורים, הכהונה שלהם מובטחת.
ענת ליברמן: קבענו אחראי על תלונות, שוב, כדי שלא יצטברו תלונות שהן תלונות סרק.
דוד רותם: אבל יש גם זה וגם זה.
ענת ליברמן: מה זאת אומרת גם זה וגם זה?
דוד רותם: גם תלונות, וגם נציב שירות המדינה.
דוד רותם: בואי נגיד ככה: נניח שמישהו רוצה לפתוח תיק נגד איזשהו גוף שקשור למדינה, לא נגד המדינה.
דוד רותם: אני עובד מדינה.
דוד רותם: אז עכשיו אני צריך לדון בתיק שקשור לבוס שלי.
דוד רותם: למעביד שלי.
דוד רותם: אין פה פגיעה בעצמאות?
לאה רקובר: כללי פסלות.
לאה רקובר: כללי פסלות, שבכל מקרה גם - - -
דוד רותם: אז כל הרשמים יהיו פסולים, כי כולם עובדי מדינה.
לאה רקובר: לא, לא כל הקבוצה.
לאה רקובר: כללי הפסלות מטפלים גם בסיטואציה כזו.
דוד רותם: בואי נאמר ככה: הגשתי בקשה, הרשם פסל את עצמו.
לאה רקובר: לא, אז במקרה כזה – לגבי שופט – יש הוראה שאומרת שאם אין שופט - - -
ענת ליברמן: שופט אחר והוא לא פסול, אז הוא יכול לדון בזה.
לאה רקובר: אז הוא יכול לדון, כי חייבים למצוא פתרון הגיוני.
דוד רותם: או שאני לא מבין את החוק - -
לאה רקובר: אתה בטוח מבין.
דוד רותם: או שאתם לא מבינים את מה שאני אומר.
לאה רקובר: זה יכול להיות.
דוד רותם: האם יעלה על הדעת – אני בעל חברה ויש לי עובד שישמש כרשם, ואחר כך הוא יטפל בתיקים שלי?
לאה רקובר: לא, זה לא הגיוני.
דוד רותם: המדינה היא אותו דבר.
לאה רקובר: אבל הדוגמה הזאת תקפה גם למקרה של - - -
ענת ליברמן: של בתי משפט.
דוד רותם: קודם כל, בואו נאמר ככה: זה גם יכול לחול בבתי המשפט.
דוד רותם: אם תיכנסי אלי אחר כך ללשכה, אני אראה לך איזה 50 אימיילים שקיבלתי ביממה האחרונה, שרוצים לתלות אותי על חוק פינוי-פיצוי.
ענת ליברמן: שוב, אנחנו כן ניסינו לעגן – יכולים להיות מקרים שבהם אולי לרשמים יהיה איזשהו קושי במתן החלטה.
ענת ליברמן: אני לא יודעת.
ענת ליברמן: אבל אנחנו כן ניסינו לעגן את העצמאות השיפוטית שלהם.
ענת ליברמן: כך שבכל הדברים, כשהם מפעילים את הסמכויות שלהם, לא ניתן יהיה לפגוע במעמד שלהם, לא ניתן יהיה להגיש תלונות סתם, כי יהיה איזשהו שופט שאחראי על בחינת התלונות האלה.
תמי סלע: תלונות ניתן יהיה להגיש, רק תלונות מסוג מסוים יברר אותן השופט.
תמי סלע: תלונות אחרות יתבררו במערכת עצמה.
ענת ליברמן: כן, אבל שוב, השופט יברר את כל התלונות שקשורות להפעלת הסמכות שלו.
ענת ליברמן: אם יש תלונות אחרות שנוגעות להתנהלות שלו כעובד, ולא תוך כדי הפעלת הסמכויות שלו ובעצם פעולה בתפקיד המעין-שיפוטי שלו, אז ברור שהם לא יידונו באותה הדרך, כי אנחנו לא מנסים להגן עליו בפן הזה.
דוד רותם: אתם מבינים שהרשם ייקבע תיקים לשעה 08:00 בבוקר, ובגלל הפקק הוא יגיע רק ב-08:30.
דוד רותם: זו תלונה שלא קשורה למילוי תפקידו, זה ילך לנציבות שירות המדינה – כמו על כל עובד מדינה שמאחר לעבודה.
דוד מדיוני: זה לא הולך לנציבות אף פעם.
דוד מדיוני: נושא כזה הולך לנציבות?
דוד רותם: מה, איחורים לעבודה – זה נציבות.
ענת ליברמן: לא, זה כאילו יכול להיות מבורר.
ענת ליברמן: זה מבורר - -
דוד מדיוני: בתוך המשרד.
ענת ליברמן: לא במסגרת של אותו שופט.
לאה רקובר: נניח, אם הוא מגזים, אז זה בסוף יכול להגיע לנציבות.
דוד רותם: מה קורה כששופט מאחר כל יום לעבודה?
דוד רותם: לאן זה הולך?
לאה רקובר: - - -
ענת ליברמן: - - -
דוד רותם: את אומרת: אין דבר כזה?
דוד מדיוני: הוא לא מאחר, הוא מתעכב.
דוד מדיוני: שופטים לא מאחרים, הוא מתעכב.
ענת ליברמן: בכל מקרה, כשרצו להגן על שופט או על רשם, אני לא בטוחה שהתכוונו לזה, שאי אפשר יהיה לשלוט גם בשופט.
ענת ליברמן: אני לא בטוחה.
ענת ליברמן: סעיף קטן (ה) "רשם הוצאה לפועל רשאי לדון ולהחליט ולהורות ככל שיראה לנכון בבקשות בכל עניין הנוגע לניהולו של הליך לפי חוק זה" – שוב, אנחנו לא מתכוונים לפגוע בסמכויות שיש היום לרשמי הוצאה לפועל, אנחנו רוצים להקנות להם בדיוק את אותן הסמכויות שקיימות להן גם היום, ועל כן שאבנו מחוק בתי המשפט את הסעיף הכללי, סעיף 90 לחוק בתי המשפט, שנותן להם סמכות כללית לדון ולהחליט ולהורות, ככל שהם יראו לנכון בבקשות בכל עניין שנוגע לניהול של הליך.
ענת ליברמן: סעיף קטן (ו) – הסעיף המפורש שמשמר את אי התלות – אגב, חשוב להגיש שנכון להיום, לגבי רשמי בתי משפט, אין כזה סעיף, הסעיף נכון רק לגבי שופטים.
ענת ליברמן: קבענו את זה באופן מפורש כדי להסיר כל ספק, שבהפעלת סמכויותיו של הרשם על פי דין, אין על רשם ההוצאה לפועל מרות, זולת מרותו של הדין.
תמי סלע: לא, בחוק יסוד השפיטה נאמר שבענייני שפיטה אין מרות על מי ש - - - סמכות שפיטה, אלא מרותו של הדין, אז זה חל על כל בעל סמכות שפיטה.
ענת ליברמן: אוקיי, סליחה.
ענת ליברמן: עד כמה שהיה זכור לי, אין את זה באופן מפורש לגבי רשמים, אבל בכל מקרה בחרנו לכתוב את זה בצורה מפורשת, כדי שיהיה ברור למעלה מכל ספק שכשהם מפעילים את הסמכויות השיפוטיות שלהם, הם כפופים אך ורק לדין.
ענת ליברמן: סעיף קטן (ז) אף הוא נועד לעגן את אי תלותם של הרשמים ואת עצמאותם.
דוד רותם: - - - סעיף קטן (4) בו.
דוד מדיוני: סעיף קטן (ז)(4), זו הבעיה.
דוד רותם: (ז)(4), כן.
דוד רותם: על פי החלטת בית דין למשמעת.
ענת ליברמן: אה, רגע, עוד לא הגענו.
ענת ליברמן: שנייה, רק התחלתי את סעיף קטן (ז).
דוד רותם: התחלת ב-(ז), אז אני הולך ישר ל-(4).
ענת ליברמן: אז אין צורך שאני אדבר על הרישא של הסעיף?
דוד רותם: אני מבין את (1), (2), (3).
דוד רותם: אני, קצת את (4), לא מבין.
ענת ליברמן: אז רק שנייה.
ענת ליברמן: אז כדי להגיע ל-(4) כן חשוב לעמוד על (3).
ענת ליברמן: אז כמו שאמרנו, רשמים הם מצד אחד עובדי מדינה, מצד שני יש להם תפקיד שהוא שיפוטי.
ענת ליברמן: ככל שהם מיישמים את התפקיד השיפוטי שלהם, אנחנו רוצים להגן עליהם.
ענת ליברמן: ולכן, בכל דבר שקשור להפעלת הסמכויות שלהם לפי דין, לא ניתן יהיה לפטר אותם.
ענת ליברמן: וכל הליך כזה יצטרך לעבור איזושהי מסננת מאד רצינית, של שופט.
ענת ליברמן: לכן נקבע בסעיף (ז)(3) שאפשר להעביר אותו מכהונה: "על פי החלטת הוועדה לבחירת רשמים שהציע יושב ראש הוועדה או האחראי על בירור תלונות שמונה לפי סעיף 3ג".
ענת ליברמן: כלומר, מי שיכול לפטר רשם היא הוועדה, לפי סעיף זה, אותה ועדה שמינתה אותו, אבל הוועדה הזאת, כדי שתגיע אליה תלונה כזאת וכדי שהיא תבחן אותה ותחליט להעביר רשם מתפקידו, מישהו צריך להציע את זה.
ענת ליברמן: השניים היחידים שיכולים להציע את זה הם או היושב ראש שהוא, כאמור, שופט – לא מנהל הרשות, לא איזשהו גורם מבצע – או אותו אחראי על בחינת תלונות, שגם הוא שופט.
ענת ליברמן: לכן, כל דבר שהוא איזושהי תלונה משמעתית שנוגעת לאופן מילוי תפקידו, יוכל להגיע לוועדה בסופו של דבר, רק אחרי מסננת של שופט.
ענת ליברמן: או היושב ראש, או האחראי על בירור.
ענת ליברמן: סעיף קטן (4) נועד לכל אותם מקרים שבהם אותו רשם כשל - - -
דוד רותם: מי יושב בבית הדין למשמעת של נציבות שירות המדינה?
דוד רותם: מי יושב?
בשארה פראן: יש הרכב של שופטים של בית הדין למשמעת, שהם עובדי מדינה.
דוד רותם: כולם עובדי מדינה?
בשארה פראן: אני חושב שהם עובדים של הנציבות.
דוד רותם: יש שם כל מיני עורכי דין ונציגי ציבור שיושבים בבית הדין למשמעת?
בשארה פראן: גם.
דוד רותם: הבנתם אותי, רבותיי?
דוד רותם: אני, יש לי מנוי בבית הדין למשמעת, אני מופיע בפני הרשם, הוא לא מוצא חן בעיני כי הוא אומר לי שאיחרתי ושאני לא לבוש והמסמכים שלי זה, למחרת בבוקר אני דן אותו בבית הדין למשמעת.
דוד רותם: עצמאות שיפוטית הכי גדולה שיש בעולם.
עודד מאור: אז יכול להיות שבעניין הזה – סליחה שאני אומר – יכול להיות שצריך לקבוע שבבית הדין המשמעתי יוקם הרכב מיוחד בראשות, לצורך העניין, שופט או שופט בדימוס.
עודד מאור: הרכב אחר מאשר ההרכב הרגיל שקיים היום.
דוד רותם: אני רק מעיר הערות.
דוד רותם: אני עוד לא - - -
ענת ליברמן: למרות שאני חושבת, אדוני, שלא יכול להיות כזה מצב.
ענת ליברמן: אני חושבת שגם הכללים המנהליים לא יעזרו למישהו שהוא מכיר מישהו אחר לשבת כדיין בבית הדין למשמעת בעניין שהוא מכיר את ה- הופיע בפני אדם.
ענת ליברמן: זה חלק מהכללים המנהליים של ניגוד עניינים.
דוד רותם: האמונה שלך בכללים יוצרת אצלי, באמת, תעצומות נפש.
ענת ליברמן: בכל זאת בית הדין למשמעת של המדינה.
ענת ליברמן: אבל אפשר לקבוע איזשהו סייג שבמקרה כזה אף אחד מחברי בית הדין המשמעתי – שלא ייווצר מצב שיש איזושהי היכרות, כדי שלא יהיה - - -
דוד רותם: עזבי את ההיכרות.
דוד רותם: אני לא מרחיק עד כדי כך, כי אני מכיר את כללי הנשיא שמגר לגבי עורכי דין ושופטים והיכרות ומסיבות יום הולדת ומסיבות – אני מכיר את הכללים.
דוד רותם: אני לא הולך עד לשם.
דוד רותם: אני רק רוצה שתהיה איזושהי הוראה שכאשר, אם רשם יצטרך לעמוד בפני בית דין למשמעת, אלה יהיו שופטים קבועים שאינם עורכי דין חיצוניים, ולא כאלה שהופיעו בפניהם או כאלה שיופיעו בפניהם.
בשארה פראן: בית הדין הוא לא רק – ההרכב הרגיל שלו גם יכול להיות של שלושה שופטים קבועים.
בשארה פראן: זה אב בית הדין, המשנה שלו, ועוד - - -
דוד רותם: אז זה מה שאני רוצה, שיהיה כתוב.
בשארה פראן: יש הרכב כזה, קיים היום, בבית הדין למשמעת.
דוד רותם: אני רוצה שיהיה כתוב בחוק פה, שאם יועמד לדין, אז זה יהיה רק בפני הרכב כזה.
דוד מדיוני: אז אוקיי, שזה יירשם, ענת.
ענת ליברמן: כן, כן.
ענת ליברמן: אני רוצה לוודא שעל הנציבות - - -
דוד רותם: יוסי תלרז יסכים.
דוד מדיוני: אנחנו נבחן את זה.
ענת ליברמן: יש פה סעיף נוסף שנוסף בעקבות הדיונים עם הוועדה, סעיף קטן (ח), שגם במסגרתו רצינו להחיל מספר כללים כדי שלא ייווצר איזשהו ספק שהם חלים גם על רשמי הוצאה לפועל.
ענת ליברמן: מדובר בהחלת הוראות סעיפים 70, 77א ו-81 לחוק בתי המשפט.
ענת ליברמן: היום הרשמים כפופים או מכפיפים את עצמם לסעיפים האלה מכוח חוק בתי המשפט, ורצינו שיהיה ברור שהסעיפים חלים גם במקרה הזה.
ענת ליברמן: סעיף 70 עניינו באיסור פרסום במקרה של דלתיים סגורות, 	סעיף 77א מדבר על פסלות שופט – אנחנו גם מעוניינים להחיל.
ענת ליברמן: שוב, אנחנו חושבים שזה חל בכל מקרה.
תמי סלע: היום זה חל מסעיף ספציפי.
ענת ליברמן: וסעיף 81 מדבר על תיקון של החלטה, שגם היום זה קיים.
ענת ליברמן: זה אפילו קיים באיזושהי צורה בתקנות, אבל אנחנו רוצים לוודא שיהיה ברור שזה נמצא בסמכותו של הרשם.
ענת ליברמן: הוספה של סעיף 3ב.
ענת ליברמן: "הממונה על רשמי הוצאה לפועל.
ענת ליברמן: (א) שר המשפטים ימנה, לפי בחירה של הוועדה לבחירת רשמים כמשמעותה בסעיף 3(ג), מי שכשיר לכהן כשופט, לממונה על רשמי ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: הודעה על המינוי תפורסם ברשומות.
ענת ליברמן: (ב) הממונה על הרשמים יהיה אחראי על כלל רשמי ההוצאה לפועל ויהיה כפוף למנהל מערכת ההוצאה לפועל.
ענת ליברמן: (ג) תקופת כהונתו - - - תהיה שבע שנים - - -"
תמי סלע: זו בעצם אחריות מקצועית.
ענת ליברמן: הוא האחראי המקצועי.
ענת ליברמן: (ד) הממונה על הרשמים יהיה עובד המדינה, ויחולו עליו הדינים החלים על עובדי המדינה - - -" – וכולי.
ענת ליברמן: בעצם, מה שניסינו לעשות פה זה איזשהו מהלך נוסף כדי לשמר את אי תלותם של הרשמים.