GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניצן הורוביץ: אני קורא לכם מכאן – הם קוראים כל הזמן לנו לעשות כל מיני דברים – לנסות לפעול יותר ביחד ולפעמים לשים בצד חלק מהיריבויות והמחלוקות ולהתאחד סביב העניין הזה כי אין לנו את הפריבילגיה לכל החיכוכים הקטנים האלה.
ניצן הורוביץ: אני מקווה שביחד נוכל להמשיך.
ניצן הורוביץ: יש שורה של יוזמות חקיקה והן מתקדמות ועוברות בכנסת הזאת.
ניצן הורוביץ: זה נושא שהוא לא מפלגתי והוא חוצה מפלגות ואני מקווה שנצליח גם בהמשך.
ניצן הורוביץ: תודה ותודה אדוני על הדיון הזה.
דוד רותם: רבותיי, לפני שאנחנו נסיים אני אקרא הודעת סיכום שתונח על שולחן הכנסת.
דוד רותם: הוועדה סבורה כי פגיעה בבעלי חיים שאינם יכולים להשמיע את זעקתם היא פגיעה באנושיות של כולנו.
דוד רותם: הוועדה סבורה כי על מערכת אכיפת החוק, לרבות המשטרה, יחידות התביעה ומערכת המשפט, להגביר את פעילות האכיפה ולמצות את הדין עם עבריינים מורשעים.
דוד רותם: הוועדה סבורה כי מי שפוגע בבעלי חיים עשוי בסופו של דבר לפגוע גם באנשים ולכן הוועדה קוראת לשר החקלאות לפעול להתקין את התקנות הנדרשות בהקדם האפשרי.
דוד רותם: הוועדה מבקשת כי משרד החקלאות ומשטרת ישראל ידווחו לה בתוך שלושה חודשים על הפעולות שנעשו להגברת האכיפה ומיצוי הדין.
דוד רותם: אנחנו נמשיך היום בהצעת חוק הגנה על הציבור מפני עברייני מין.
דוד רותם: נתחיל  בסעיף 19, בנושא המרשם.
תמי סלע: סעיף קטן (א) המוצע מחליף את הסעיף שקיים היום, שהוא יותר כללי, כי המרשם קיים כבר היום לפי החוק.
תמי סלע: והוא אומר: "(א) יחידת הפיקוח תנהל מרשם ארצי שיכלול מידע כמפורט להלן" – בכתב המודגש, זו הצעה לתוספת – "(1) פרטים לגבי עבריין המין, כאמור בסעיף 20;" – שהם למעשה שם, מספר תעודת זהות, תצלום, מקום מגורים ומקום עבודה, לפי החוק הקיים כרגע – "(2) מידע כאמור בסעיף 2 לחוק המרשם הפלילי, לגבי עבריין המין בקשר לעבירות מין;" – שהם כוללים מידע על הרשעות ועונשים, צווי מבחן, כל סוגי העונשים למיניהם, קביעות לפי חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול), שינוי בפרטים מכוח חנינה או סמכות אחרת, קיצור הביטול של תקופת התיישנות ותקופת מחיקה – "(3) העתק מגזר הדין שבשלו הוצא צו פיקוח לגבי עבריין המין והעתקים מגזרי דין מאוחרים יותר שניתנו לגביו בעבירות מין;" – העניין הזה, לפחות לפי הנוסח, כפי שהוא קיים היום, לכאורה נכללים גם גזרי דין מוקדמים ולא רק גזרי דין מאוחרים, אף-על-פי שהפרטים על גזרי הדין נכללים במרשם הפלילי, אבל מכוח פיסקה (2) ייכללו במרשם.
תמי סלע: ההעתקים של גזרי הדין, לפי מה שהבנו, גם היום לא נשמרים שם, זה רק גזר הדין הספציפי שבשלו הוצא צו פיקוח וכל גזר דין מאוחר, כשההעתק עצמו כנראה נותן תוספת של מידע לגבי הנסיבות של ביצוע העבירה מעבר לעונש עצמו, שניתן – "(4) התנאים שנקבעו בצווי פיקוח שהוצאו לגבי עבריין המין, לרבות תנאי תכנית שיקום מונע שפורטו בצווים כאמור.
תמי סלע: "     	התוספת שהצענו ברישה באה לבטא מה שנכלל במרשם, וגם מוצע שימשיך להיכלל, שזה רק פרטים לגבי עברייני מין שהוצאו לגביהם צווי פיקוח, כדי שבאמת יהיה ידוע מה יש שם, ולא יהיה רק נובע מסעיפים אחרים שלא נראים פה.
תמי סלע: לגבי פיסקה (2), המידע בחוק המרשם הפלילי, עולה השאלה אם לא צריך גם לעשות תיקון עקיף לחוק המרשם הפלילי.
תמי סלע: לפי מה שהבנו, לפחות מחוק המרשם הפלילי, כל מסירת מידע צריכה להיות מעוגנת בתוספת שם, וכרגע אין שם את יחידת הפיקוח כגורם רלוונטי שיכול לקבל מידע.
יצחק קדמן: הערה כללית שנוגעת להגדרה של מי נכלל במרשם – המרשם היום הוא מרשם חלקי ביותר, מפני שהוא מתייחס אך ורק לאותם עברייני מין שהוטל עליהם פיקוח.
יצחק קדמן: יש עברייני מין לא מעטים, שלא הוטל עליהם פיקוח מכל מיני סיבות, הם לא נמצאים שם.
יצחק קדמן: אני חושב שמרשם עבירות מין צריך להיות מרשם מקיף וכולל.
יצחק קדמן: אגב, צריך גם יהיה באותה הזדמנות לייעל את התקשורת בין שני חוקים – החוק הזה וחוק שנדבר עליו מחר, החוק למניעת העסקת עברייני מין במוסדות מסוימים.
יצחק קדמן: היום שני החוקים האלה בנפרד, וזה לא טוב, זה מכביד מאוד על האינטגרציה שיש בנושא.
יצחק קדמן: ולכן אני סבור שצריכים לכלול במרשם עברייני מין את כל עברייני המין שהורשעו בעבירות מין ולא רק את אלה שהוטל עליהם פיקוח.
יצחק קדמן: יכול להיות שיש מקום להבחין אחר-כך בין מה ניתן למסור מתוך המרשם לגבי אלה שאינם בפיקוח, אבל ככלל הייתי רוצה לראות את כל עברייני המין נמצאים במרשם הזה, דבר שכאמור יסייע גם באינטגרציה בין שני החוקים.
יצחק קדמן: הנה, זאת אחת הדוגמאות.
דוד רותם: עזוב את החוק של מחר.
דוד רותם: בוא נהרוג את היום של היום ומחר נהרוג את היום של מחר.
יצחק קדמן: חלק מזה זה אותו - - -
דוד רותם: הרי בחוק של העסקת עברייני מין היתה צריכה להיות פרוצדורה מסוימת שהיתה כבר צריכה להתקיים על-ידי פרסום ועל-ידי כך שאנשים יבואו.
דוד רותם: מה זה קשור למאגר הזה?
דוד רותם: אילו היית אומר לי: אדוני, צריך לפרסם את זה, זה משהו אחר, אבל הרי אתה מתנגד לפרסום.
יצחק קדמן: לא, אני מתנגד לפרסום ברבים.
יצחק קדמן: נגיע לזה אחר-כך, למי ניתן למסור מידע.
יצחק קדמן: ההצעה שלנו ליצור איזה מין טווח ביניים שהוא לא פתוח לציבור הכללי, אבל כן פתוח, נגיד, למנהלי בתי ספר.
יצחק קדמן: ולכן, גם לצורך מניעת העסקת עברייני מין, החשיבות היא שכל עבירות המין יהיו בפנים.
יצחק קדמן: מה גם שחלק מהאנשים שמתחילים - - -
דוד רותם: מי מנהל את המאגר הזה?
קריאה: יחידת הפיקוח.
דוד רותם: יחידת הפיקוח.
דוד רותם: אם יחידת הפיקוח, יחידת הפיקוח עוסקת באנשים שהיא מפקחת עליהם.
דוד רותם: אם אתה רוצה מאגר של עברייני מין, זה קיים במרשם הפלילי.
יצחק קדמן: באופן רשמי זה לא קיים במרשם הפלילי.
דוד רותם: מישהו הורשע?
דוד רותם: מה זה "לא קיים באופן רשמי"?
יצחק קדמן: לא במתכונת הזאת.
יצחק קדמן: יש שם תוצאה סופית בלבד, כמו שיש פה, למשל, גזרי דין וחומר נוסף.
יצחק קדמן: זה לא קיים במרשם של המשטרה.
רותי אלדר: תמונה - - -
יצחק קדמן: איך האיש נראה.
דוד רותם: למה צריך תמונה וכל הדברים האלה על כל עבריין מין?
יצחק קדמן: מפני שאם אני רוצה להגן על הציבור, אני רוצה להגן עליו מפני כלל עברייני המין.
יצחק קדמן: התחלתי להגיד שחלק מעברייני המין מתחילים את הקריירה שלהם בעבירות קלות יחסית.
יצחק קדמן: עכשיו יש מקרה מאוד ידוע של מר יגודייב, שהתחיל בעבירה קלה, שהוא חשף את עצמו בפני השכנה הקטינה שלו, ואז עדיין כתבו אפילו בשירות המבחן שזו עבירה חד-פעמית, ואין סיכוי שהוא יחזור עליה.
יצחק קדמן: לאט-לאט הוא פיתח את הקריירה שלו עד שבסוף הוא אנס את שתי גיסותיו.
יצחק קדמן: מאוד-מאוד מאוחר גילו עם מי יש לנו עסק, ולכן אני אומר: המרשם כפי שהוא היום הוא חלקי ביותר.
יצחק קדמן: אדוני שאל בצדק, מי ינהל את המרשם, ויכול להיות שלא יחידת הפיקוח צריכה לנהל מרשם כוללני, אלא גורם אחר, אולי משטרת ישראל.
דוד רותם: אתה מערבב כמה דברים.
דוד רותם: נניח שאותו אדם שציינת, היו רושמים במרשם שהוא חשף את עצמו, עבר עבירת מין כזאת.
דוד רותם: מה זה היה עושה?
יצחק קדמן: הוא הלך אחר-כך לעבוד כמלמד בתלמוד תורה, וזה היה אולי מונע - - -
דוד רותם: גיסותיו לא למדו בתלמוד תורה.
יצחק קדמן: הוא פגע בתלמידים בתלמוד תורה.
יצחק קדמן: "תנוח דעתך", גם שם הוא הצליח לבצע את זממו.
יצחק קדמן: אני יודע שזה חוק אחר, אני רוצה לשלב בין החוקים, אחרת אנחנו ניפול בין הכיסאות.
רחל גוטליב: השאלה, אם על-ידי המרשם.
רותי אלדר: אני חושבת שאולי השאלה הראשונה שצריכה להישאל היא, כמובן, מהי מטרת המרשם הזה, וממנה ייגזרו למעשה גם סוג המרשם, מי ייכלל בו, מי יהיה מורשה לעיין בו וכן הלאה.
דוד רותם: אנחנו נגיע לזה בסוף.
רותי אלדר: מה שאמר ד"ר קדמן הוא נכון מאוד.
רותי אלדר: אם המרשם יהיה רק לצורך יחידת הפיקוח, אז הוא כמעט חסר ערך, כי יש להם ממילא המידע הזה.
רותי אלדר: אם מחפשים איזה עוד עברייני מין ייכללו במרשם, אז לא אחד שחשף את עצמו.
רותי אלדר: דוגמה יכולה להיות אותם עבריינים שרשומים בחוק זכויות נפגעי עבירה בעבריינות מין חמורה, ויש לזה כבר הגדרה מהן אותן עבירות מין חמורות שייכללו, גם אם לא נקבעה מסוכנות גבוהה או בינונית, ואני אגיד למה.
רותי אלדר: למשל, עבריין מין במשפחה, גם אם הוא אנס את גיסותיו או את בנותיו, יכול להיות שמסוכנות לגביו לא תיקבע כגבוהה, מפני שהוא לא מסוכן לציבור, הוא מסוכן לבנות המשפחה שלו.
רותי אלדר: ואז, למעשה, עבריין כזה לא ייכלל במרשם.
רותי אלדר: אני חושבת שזאת טעות, מפני ששוב, אם מסתכלים על מטרות המרשם, ויש להן גם מטרות של הגנה כללית, אבל גם מטרות נוספות כספק מידע לרשויות, ולכן צריך לפתוח אותו גם בפני רשויות רווחה, נגיד, בפני מנהלי בתי ספר, יש חשיבות רבה מאוד לתוספת הזאת.
תמי סלע: אפשר להעיר, ואולי אחר-כך המשטרה ונציגי הממשלה ירחיבו.
תמי סלע: לפי מה שהבנו בשיחותינו המקדימות, גם מדיונים קודמים שהיו לנו, התוספת שיש במרשם הזה, והוא לא מכיל הרבה מאוד פרטים, זה באמת לגבי הפרטים שמעודכנים יותר.
תמי סלע: איך הם מעודכנים?
תמי סלע: הם מעודכנים בעיקר משום שיש לאותו אדם מפוקח קשר עם יחידת הפיקוח.
תמי סלע: אם הוא לא היה מפוקח, הפרטים לא היו מעודכנים והיו נשארים כמו שהם במרשם הפלילי.
תמי סלע: גם שם יש כתובת - - -
רותי אלדר: צריך להתייחס גם לאותם אנשים, אם יש חובת דיווח, על עדכון.
רותי אלדר: זה קיים  בחוק.
דוד רותם: את כבר גומרת לנו את כל הדיון.
רותי אלדר: אי-אפשר לא להתייחס לדברים האלה.
דוד רותם: תני לנו לדון בזה לאט-לאט.
תמי סלע: מידע על תנאי הפיקוח כן נמצא אצל המשטרה לצורך שימוש לחקירת עבירות, למשל.
תמי סלע: התחושה שרק מה שיש במרשם הזה זה מה שיש על עברייני המין היא תחושה מטעה, כי באמת המידע נמצא אצל הרשויות שמבצעות חקירות  - - -
רותי אלדר: את הפיקוח.
תמי סלע: גם יחידת הפיקוח יכולה לקבל מידע מהמשטרה, וגם אצל המשטרה.
תמי סלע: אם באמת השימוש הוא לצורך חקירת חשד לעבירה, יש למשטרה מידע אצלם מעבר למה שיש במרשם הזה.
תמי סלע: המידע שנמצא פה במרשם, חלקו זה מידע מהמרשם הפלילי, חלקו זה תנאי פיקוח, וגם כך הם מקבלים כל צו פיקוח שיוצא, אז גם המשטרה יודעת שאותו אדם הוא עבריין מין בפיקוח.
תמי סלע: זאת אומרת, גם עבריין מין עם מסוכנות נמוכה, שלא נמצא בפיקוח, וירצו לעשות איזו חקירה, לעשות הצלבות ולבדוק אנשים שהורשעו בעבירות מין, המידע הזה נמצא אצל המשטרה, זה לא שהוא חסר או לא נמצא בשום מקום.
תמי סלע: השאלה מה - - -
יצחק קדמן: חלקי מאוד.
רותי אלדר: צריכים לעגן אותו.
רותי אלדר: לפחות זה הרעיון – לעגן אותו במרשם קוהרנטי.
תמי סלע: - - - והאם יש פתרון, ונכלול פה את העבריינים, וגם, האם זה מעשי.
תמי סלע: לזה אולי גם הממשלה צריכה להתייחס, להרחיב.
רחל גוטליב: המידע מן המרשם בדבר הרשעות או חשדות או תיקים תלויים ועומדים בעבירות מין קיים אצל המשטרה, אצל רשויות האכיפה, במסגרת חוק המרשם הפלילי ומאגר המידע שמנוהל על-ידה, לכן, לצורכי המשטרה אין צורך במאגר מידע נוסף.
רחל גוטליב: המרשם הזה הוא פועל יוצא של העובדה שהאדם נמצא בפיקוח, ובאמת יש לנו הצעה להרחיב את הנגישות אליו גם לגורמים נוספים.
אלי אפללו: כמו מי?
אלי אפללו: האם אפשר להוסיף?
רחל גוטליב: מה שאנחנו מציעים: גישה ישירה למאגר לגורמי אכיפה.
רחל גוטליב: כלומר, המשטרה צריכה להיות בעלת יכולת נגישות לכלל המאגר באופן ישיר, לא על בסיס שאילתה.
רחל גוטליב: גורמים מטפלים - - -
דוד רותם: תגידי לו ישר את מה שהוא רוצה לשמוע – לא לציבור.
אלי אפללו: את זה אני אגיד.
אלי אפללו: אני יודע שאנחנו חלוקים בדעתנו.
רחל גוטליב: אני לא יודעת עד כמה אנחנו חלוקים.
רחל גוטליב: לכן הצורך בהקמת מאגר מידע רחב יותר – אני מסכימה עם מה שנאמר כאן קודם – צריך להיות פועל יוצא מההחלטה מה תכלית המאגר, מה המטרה שלו.
רחל גוטליב: אם המטרה שלו להרחיב את בסיס הידע של גורמי החקירה, אין צורך.
יצחק קדמן: במרשם שלך אין תמונה עדכנית, אין כתובת עדכנית.
רחל גוטליב: למשטרה - - -
יצחק קדמן: לא במרשם של הפיקוח.
רחל גוטליב: למשטרה יש סמכות - - -
יצחק קדמן: אתמול דיברתי עם ברקו, שאלתי אותו את כל השאלות האלה.
יצחק קדמן: אלה שני סוגי מרשמים שונים.
יצחק קדמן: אנחנו חיים היום עם שני סוגי מרשמים שונים, והם הרבה פעמים לא מתואמים ביניהם.
מאירה בסוק: אין הצלבה ביניהם.
יצחק קדמן: זה יקל עליכם, אני לא מבין למה אתם מתנגדים לזה.
רחל גוטליב: אנחנו לא מתנגדים.
רחל גוטליב: כל הקמת מאגר מיוחד זה משאבים, זה תקציבים.
רחל גוטליב: תרשי לי דקה.
רחל גוטליב: תצלום נתנו לפני שנתיים, היה כאן חוק והסדרנו.
רחל גוטליב: יותר משנתיים – שלוש-ארבע שנים, 2004 אפילו.
רחל גוטליב: לא זוכרת - - -
ורד וינדמן: ארבע שנים.
רחל גוטליב: מזמן זה היה.
רחל גוטליב: נתנו סמכות למשטרה לקחת תצלום מכל חשוד, ויש למשטרה מאגר של תצלומים של חשודים.
רחל גוטליב: נתנו סמכות לכך.
רחל גוטליב: רוצה המשטרה ליצור בתוך המאגרים שלה חיתוכים לפי סוגי עבירות, היא רשאית לעשות את זה, היא גם עושה את זה, ואתה לא צריך להקים מאגר מיוחד לעברייני מין עם תצלום.
רחל גוטליב: אתה לא צריך.
רחל גוטליב: למשטרה יש את זה.
רחל גוטליב: זה נראה לי פשוט מיותר.
רחל גוטליב: אנחנו כרגע מדברים על עברייני מין, אז בואו נעשה מאגר יותר רחב.
רחל גוטליב: השאלה, לאיזו תכלית, מה זה מוסיף, ודאי כאשר מדובר במשטרה.
רחל גוטליב: כשהמשטרה צריכה עוד מידע, היא לא מתביישת לבוא למשרד המשפטים ואחר-כך לוועדה ולהגיד: אני צריכה עוד מידע.
רחל גוטליב: תצלומים היא לא צריכה – יגיד ברקו משהו – כי יש לה היום סמכות בחוק, נתנו לה לפני כמה שנים.
רחל גוטליב: לכן נראה לי מיותר.
רחל גוטליב: אני מציעה שנתמקד - - -
רותי אלדר: DNA למשל.
רותי אלדר: יש תוספת של פרטים שהם חשובים.
רחל גוטליב: ה-DNA נתנו בחוק אחר.
יצחק קדמן: אפילו כתובת מעודכנת.
רחל גוטליב: כתובת מעודכנת זה משהו אחר.
אלי אפללו: חשוב מאוד שיהיה מאגר עם תמונות.
אלי אפללו: צריך את המאגר הזה להרחיב עם תמונות.
אלי אפללו: את אומרת שלא צריך, כשהמשטרה רוצה לדעת מיהו, היא יכולה להשיג.
רחל גוטליב: יש לה.
אלי אפללו: המאגר הזה צריך להיות יותר רחב, כי לא כל אחד חזותית יודע.
דוד רותם: חבר הכנסת אפללו, כשאתה מדבר על "יותר רחב", תסביר.
דוד רותם: כי אתה יודע, אין לי מושג, אני לא מבין גדול בעברייני מין, אז תסביר לי למה אתה מתכוון ברחב יותר.
אלי אפללו: אנחנו מדברים על עבריינים ברמת סיכון גבוהה.
תמי סלע: הם נכללים, כי הם יהיו תחת פיקוח.
דוד רותם: הם יהיו תחת פיקוח עם תמונה, עם תעודת זהות, עם כתובת מגורים, עם כינוי, עם מספר המכונית וגם מספר הנעליים.
רחל גוטליב: כל זה כתוב.
דוד רותם: יצחק קדמן רוצה שזה יהיה לכל עברייני המין, לא רק למסוכנים.
יצחק קדמן: אגב, זה כך באנגליה ובארצות-הברית.
דוד רותם: באנגליה יש משהו אחר, בארצות-הברית זה משהו אחר, בקנדה יש משהו אחר.
ורד וינדמן: בקנדה זה רחב.
דוד רותם: זה תלוי באיזו מן הפרובינציות.
דוד רותם: אם אתם רוצים פרסום לציבור, זה משהו אחר.
דוד רותם: אבל עוד לא הגענו לזה, כי אתה מתנגד לזה, ראיתי.
דוד רותם: עוד משהו, חבר הכנסת אפללו?
אלי אפללו: לא.
תמי סלע: (א1) אומר, "המרשם ינוהל בידי עובד יחידת הפיקוח שהשר לביטחון הפנים הסמיכו לכך; הסמכה כאמור תפורסם ברשומות.
עמית מררי: בהתייעצות עם אנשי הגנת הפרטיות חשבנו שזה לא מיותר, ויש להשאיר את הנוסח הקיים על כנו.
עמית מררי: ראשית, כי סעיף 4 מתייחס, גם מכפיף את עצמו, לחוק אחר, לא רק לחוק זה, ולכן זה יכול להיות רחב יותר ממה שאנחנו מתכוונים, בעוד שסעיף 19 מאפשר ניהול מידע לפי חוק זה.
עמית מררי: מעבר לכך, היתה מחשבה שייתכן שסעיף 4 אינו מטפל במעגלים נוספים.
עמית מררי: כלומר, מי שמקבל מידע מהמרשם, ואחר-כך המידע הזה עובר, זה לא יחול.
עמית מררי: סעיף 4 מדבר רק על המעגל הראשון.
עמית מררי: משני הטעמים האלה אנחנו מבקשים לא לשנות את החוק הקיים.
דוד רותם: אני רוצה לשאול את אנשי יחידת הפיקוח.
דוד רותם: אל תספרו לי כמה מפקחים יש לכם, כי על זה לא מדברים, אבל אני רוצה לדעת דבר אחד, כמה מפוקחים יש לכם בכל שנה?
שלי הרפס-גרינברג: זה לא הולך לפי שנה.
דוד רותם: תגידי לי בזמן נתון.
שלי הרפס-גרינברג: היום יש 620 מפוקחים.
דוד רותם: כמה מצטרפים לזה בערך בכל שנה?
שלי הרפס-גרינברג: המספרים עולים מדי שנה, גם כי החוק כל הזמן משתנה וגם כי יש יותר ויותר מפוקחים.
שלי הרפס-גרינברג: פחות מפוקחים יורדים מהחוק, אלא רק מתווספים.
שלי הרפס-גרינברג: הצפי שבעוד שנתיים אנחנו אמורים לעמוד על כ-1,300.
דוד רותם: כמה תוספת אתם צריכים לתקציב שלכם?
דוד רותם: רבותי, אני אגיד לכם למה.
דוד רותם: אני מתכוון במסגרת החוק הזה לטפל בכך.
דוד רותם: אני לא מוכן שתבוא אלי ממשלת ישראל ותגיד לי שהחוק הוא חשוב, אבל בסופו של דבר, כשאני קורא את החוק ואני מגיע לשורה האחרונה שלו, אני רואה דבר נורא משונה – אנחנו נחוקק חוק ואף אחד לא יבצע אותו.
דוד רותם: זו פשוט תהיה בדיחה.
דוד רותם: ואני עדיין זוכר מה שאמר דיוויד כהן באחת הישיבות פה, שליד הבית שלי היה עבריין מין מסוכן ואני אפילו לא ידעתי על זה, כי "תסמוך על הפיקוח".
דוד רותם: חבר'ה, אני יודע כמה מפקחים יש להם, אני שומע את המספרים האלה, ואני מוכרח לומר לכם: זה מזעזע.
דוד רותם: אין לי בעיה, נזמין לישיבה הבאה את שר הרווחה, אנחנו נזמין את נציג האוצר - - -
רינת וייגלר: שר הרווחה לא אחראי על נושא הפיקוח, אדוני, אם אדוני רוצה לדון בנושא הפיקוח.
דפנה ביינוול: השר לביטחון פנים.
דוד רותם: אני רוצה שהוא יביא כסף.
דפנה ביינוול: אבל שר הרווחה לא - - -
דוד רותם: חבר'ה, תעשו לי טובה.
דוד רותם: מה זה חשוב, מן הגורן ומן היקב, העיקר שיביאו כסף.
דוד רותם: אנחנו נזמין את שר הרווחה - - -
רותי אלדר: הוא יגיד שזה לא עניינו.
דוד רותם: מי אמר "זה לא עניינו"?
רותי אלדר: לא, הוא יגיד.
רותי אלדר: חס וחלילה.
דוד רותם: אנחנו נזמין את שר הרווחה ואנחנו נזמין את השר לביטחון פנים ואנחנו נבקש את נציג האוצר.
דפנה ביינוול: שר המשפטים.
דוד רותם: שר המשפטים, אני לא מטריח אותו לישיבות הוועדה.
דוד רותם: כי כסף זה לא משרד המשפטים.
דוד רותם: מה מבין משרד המשפטים בכסף?
רחל גוטליב: לא, הפרקליטות.
דוד רותם: הפרקליטות מבינה בכסף?
רחל גוטליב: לא - - -
דוד רותם: לא ראיתי את זה כל כך ב-45 הימים האחרונים.
דוד רותם: אנחנו מטילים עליהם כל הזמן עוד ועוד דברים.
דוד רותם: יהיה עובד יחידת הפיקוח שינהל את המרשם.
דוד רותם: זה תקן.
דוד רותם: מאיפה ניקח את כל הדברים האלה?
דוד רותם: אני מפחד שאנחנו נגמור את החוק, נביא אותו להצבעה, ואז פתאום יסתבר לנו ש-50% ממה שאנחנו מחוקקים פה בכלל לא ניתן לביצוע כי אין כסף.
דוד רותם: צריך לקבל החלטה אם אנחנו רוצים חוק לביצוע או שאנחנו רוצים חוק לספר החוקים.
רחל גוטליב: אני מסכימה עם מה שאתה אומר, זה נכון, אפילו כשישבנו בישיבת הכנה לגבי הפרקים שייכללו במרשם, אמרה שלי הרפס-גרינברג שיש דברים מסוימים שהיא לא יכולה לבצע או שהיא תבצע בצורה שלא תביא את מרב התועלת מהמרשם.
רחל גוטליב: גם לתכליות שאנחנו קבענו.
דוד רותם: שלי הרפס-גרינברג, תסבירי לי מה את לא יכולה לבצע.
דוד רותם: למה את לא יכולה לבצע?
דוד רותם: חשוב לי לשמוע.
שלי הרפס-גרינברג: הסוגיה שעלתה היא - - -
רחל גוטליב: כתובת.
רחל גוטליב: כתובת מעודכנת.
שלי הרפס-גרינברג: הסוגיה שעלתה היא הכתובת המעודכנת.
שלי הרפס-גרינברג: אני אמרתי שיחידת הפיקוח לא מעדכנת און-ליין במערכת המחשובית את הכתובת המעודכנת של אותו מפוקח.
שלי הרפס-גרינברג: אנחנו כן מקבלים דיווח מהמפוקח.
שלי הרפס-גרינברג: על-פי חוק הוא אמור לעדכן אותנו.
שלי הרפס-גרינברג: הוא מעדכן אותנו לאן הוא הולך ולאן הוא נוסע, אבל זה לא מופיע במחשב.
שלי הרפס-גרינברג: זו הסוגיה.
דוד רותם: כי חסר לכם כוח-אדם לעדכן את זה או כי מערכת המחשב שלכם לא - - -
שלי הרפס-גרינברג: כי היום קצין הפיקוח לא מגיע לעדכן במחשב.
רחל גוטליב: גם יכולת מחשוב.
דוד רותם: גם יכולת מחשוב?
רחל גוטליב: אני אגיד לך למה.
רחל גוטליב: במסגרת אותה תפיסה כוללת אנחנו רוצים שגם המשטרה תהיה גורם מסייע, ובעצם גורם אוכף.
רחל גוטליב: חשוב שהמרשם יהיה פתוח בפניה, ואחד מהנושאים הכי חשובים במרשם זה הכתובת המעודכנת.
רחל גוטליב: אם זה לא מופיע בצורה ממוחשבת נכונה, הם לא יכולים לעשות את החיתוכים הנכונים.
דוד רותם: אם כך נצטרך להזמין גם את השר מיקי איתן, כי הוא אחראי על כל מה שקשור למחשוב המערכת.
רחל גוטליב: לכן מה שאמרת קודם, שהתועלת של החוק הזה מותנית בתקציבים, הוא נכון.
רחל גוטליב: זה ללא ספק נכון.
רחל גוטליב: זה לא אומר שהוא לא יהיה ניתן לביצוע.
דוד רותם: הוא יהיה ניתן לביצוע עם קוועטץ' .
רחל גוטליב: לא כפי שהיינו רוצים לראות אותו מיושם.
רחל גוטליב: הכול כסף.
מאירה בסוק: יש לי שאלה מעשית.
מאירה בסוק: אם נגיד, אדם שרוצה לעבוד כמדריך בקייטנה צריך להביא היום דרך המשטרה - - -
רותי אלדר: תעודת יושר.
מאירה בסוק: במחשבים של המשטרה, כשהוא יבוא, גם הנושא של יחידת הפיקוח יהיה ביחד.
מאירה בסוק: זה בטוח יהיה.
מיכל רוזין: זה לא במחשב, אז איך זה יסונכרן עם המחשב במשטרה?
שלי הרפס-גרינברג: מה שלא מסונכרן, אני מדברת אך ורק על הנקודה של הכתובת המדויקת שבה הוא נמצא באותה נקודת זמן.
שלי הרפס-גרינברג: כן מופיעה הכתובת שלו - - -
דוד רותם: יש כתובת מגורים מעודכנת, לא העניין שהוא נסע לארבעה ימים או לשבוע למקום אחר.
דוד רותם: אגב, שזה דבר שכן צריך.
דוד רותם: אנחנו מכניסים אותו פה לחוק, והוא דבר חשוב.
דוד רותם: אם הוא נסע לארבעה ימים ותפס אותו שוטר במקום אחר, צריך שיחידת הפיקוח תדע אם מותר לו להיות שם או אסור לו להיות שם.
שלי הרפס-גרינברג: מופיע לשוטר במחשב שהאדם הוא מפוקח מין, ויש טלפון של אותו קצין פיקוח שמפקח עליו, והוא אמור ליצור קשר ולבדוק מה לא בסדר ומה כן בסדר.
דוד רותם: את יודעת, הטלפון הזה גוזל מקצין הפיקוח הרבה יותר זמן.
שלי הרפס-גרינברג: זה יותר חשוב לי, כדי שקצין הפיקוח באמת ידע, אם במקרה הוא לא דיווח לו, אז באותה נקודת זמן הוא כן יכול לדעת שמשהו קרה פה שהוא לא תקין.
שלי הרפס-גרינברג: זה בכל זאת השליטה של אותו קצין פיקוח.
דוד רותם: באמצע הלילה, ב-02:00 בלילה, נעיר את קציני הפיקוח?
שלי הרפס-גרינברג: אם הוא נמצא במקום שהוא לא אמור להיות, ואם השוטר מצא לנכון לעצור אותו, זה אומר שמשהו קרה שם.
שלי הרפס-גרינברג: אם משהו קרה שם, זה אומר שזה בסדר שיעירו גם את קצין הפיקוח.
יצחק קדמן: בסעיף (א)(3) אתם מדברים על גזרי דין מאוחרים מאז שהוא פוקח.
יצחק קדמן: לא ברור לי למה הורדתם "גזרי דין קודמים".
יצחק קדמן: זה מאוד רלוונטי.
יצחק קדמן: אני מדבר, כמובן, על גזרי דין שקשורים לעבירות מין.
דוד רותם: זה רלוונטי למי?
יצחק קדמן: לקצין הפיקוח.
דוד רותם: קצין הפיקוח יודע.
יצחק קדמן: גזר הדין עצמו.
תמי סלע: העונשים עצמם נמצאים, כי זה דרך המרשם הפלילי.
יצחק קדמן: לא העונש.
דוד רותם: כשהטילו עליו את הפיקוח קראו כל מה שהיה קודם, אז הוא לא צריך את זה עוד פעם במרשם.
רותי אלדר: לגבי גזרי דין מאוחרים, יש פה סתירה לוגית, כי אם האדם הזה הוא כבר עבריין מין והוא מפוקח, איך הוא ביצע עבירות מין נוספות ויש לו גזרי דין מאוחרים?
תמי סלע: יכול להיות שזה לפני - - -
דוד רותם: קודם כול, יכול להיות שהוא עבר את העבירה לפני שהוטל עליו פיקוח והוא הורשע אחר-כך.
יצחק קדמן: חוץ מזה, גם אם הוא מפוקח הוא יכול להמשיך לעשות עבירות מין.
יצחק קדמן: זה לא מחסום - - -
רותי אלדר: חס וחלילה שזה מפריע לו...
יצחק קדמן: והנתונים מראים שזה גם קורה.
רותי אלדר: עצם האמירה הזאת על גזרי דין מאוחרים אומרת משהו על היעילות של הפיקוח.
יצחק קדמן: עם 620 מפוקחים ו-X, שאסור להגיד מהו, של מפקחים, תארי לעצמך מה זה - - -
רותי אלדר: יש גזרי דין מאוחרים, אתה אומר.
דוד רותם: מה אנחנו עושים עם עבירות שאינן עבירות מין?
דוד רותם: לא צריך לדעת על זה?
רחל גוטליב: המרשם פתוח בפניו.
דוד רותם: במרשם של עברייני המין.
נעמה מנחמי: לא יהיה העתק של גזר הדין.
נעמה מנחמי: השאלה, אם אין טעם שיהיה גם - - -
עמית מררי: אין לנו התנגדות שזה יהיה כל - - -
נעמה מנחמי: שלי הרפס גרינברג, אני זוכרת שהיתה לך התנגדות בישיבת ההכנה, אולי את רוצה להעלות אותה?
שלי הרפס-גרינברג: להוסיף מה?
נעמה מנחמי: גזרי דין של עבירות מאוחרות שאינן עבירות מין.
עמית מררי: לא גזרי דין.
רחל גוטליב: המידע צריך שיהיה.
שלי הרפס-גרינברג: כל עוד הוא בפיקוח, אז באמת אני מקבלת הכול.
שלי הרפס-גרינברג: ברגע שהוא לא בפיקוח, אני לא מקבלת את הנתונים האלה.
נעמה מנחמי: בסעיף קטן (2) הורדנו "בקשר לעבירות מין".
תמי סלע: סעיף קטן (ג) – "המרשם יהיה פתוח לפני הגורמים המנויים בפסקאות שלהלן, והם יהיו רשאים לקבל ממנו מידע בכפוף לאמור באותן פסקאות:  (1) קצין פיקוח ובעל תפקיד אחר ביחידת הפיקוח שקבע השר לביטחון הפנים, בצו, וכן מעריך מסוכנות או קצין מבחן במסגרת תפקידו לפי פקודת המבחן – אם המידע דרוש למילוי תפקידיהם לפי חוק זה.
דוד רותם: למה  הורדתם את הגורם המקצועי המתאם?
תמי סלע: הגורם המקצועי המתאם דווקא הוספנו.
תמי סלע: עולה פה שאלה בין קבלת מידע מהמרשם לקבלת מידע לפי סעיף 3 שמופיע אחר-כך, שהוא הסעיף שמפרט איזה מידע גורמים שיש להם תפקידים לפי החוק הזה רשאים לקבל לצורך ביצוע התפקידים שלהם.
תמי סלע: וזה בדרך כלל מידע שהוא פר אדם ספציפי, שנמצא בטיפולם – צריכים לעשות לו הערכת מסוכנות, או לטפל בו, או להכין לו תוכנית שיקום, לפי התפקיד, כשבעצם, המידע שהם יכולים לקבל לפי סעיף 3 הוא מידע עומק, מידע הרבה יותר מפורט ממה שיש במרשם.
תמי סלע: ויש שאלה, אם בכלל יש צורך בתוספת הזאת לכלול אותה גם כאן – אם כן, השאלה היא, למה לא את הגורם המקצועי המתאם, אם כן יש תועלת –למה רק אותו?
דוד רותם: כשאנחנו אומרים שהמרשם יהיה פתוח, והוא יהיה רשאי לקבל ממנו מידע, פירושו של דבר, שהוא צריך לפנות למישהו ולבקש, אין לו גישה ישירה.
תמי סלע: כרגע יש פה סעיף, שהבנו שרוצים להציע לו סעיף חלופי, זה (ג1), שקבלת מידע היא באמת לפי בקשה מפורטת שתכלול את הפרטים.
תמי סלע: לפחות לגבי חלק מהגורמים שאמורים לעשות שימוש במרשם הזה, זה לא נראה רלוונטי.
תמי סלע: אולי דווקא לגבי מעריך המסוכנות והגורם המקצועי המתאם והאחרים זה כן רלוונטי.
דוד רותם: קצין פיקוח לא נכנס ישירות למאגר?
תמי סלע: זה לגבי (ג1).
דוד רותם: אני מדבר קודם כול על (ג1).
דוד רותם: כתוב "יהיו רשאים לקבל ממנו מידע".
עמית מררי: זה מתייחס לסעיף (ג2), רק למשטרה ולמשטרה הצבאית.
עמית מררי: אנחנו לא עומדים יותר על (ג1) ומבקשים למחוק אותו.
דוד רותם: מה זה למחוק?
דוד רותם: את מה אתם רוצים למחוק?
עמית מררי: (ג1) אצלנו, בהצעת החוק, מתייחס לקבלת מידע מן המרשם לפי הוראות סעיף (ג2), כלומר, רק לקבלת מידע על-ידי המשטרה והמשטרה הצבאית.
דוד רותם: את רצה מהר מדי, אני הולך לאט.
דוד רותם: קודם כול אני רוצה את (ג), "המרשם יהיה פתוח לפני הגורמים המנויים בפסקאות שלהלן, והם יהיו רשאים לקבל ממנו מידע בכפוף לאמור באותן פסקאות".
דוד רותם: כשאת אומרת את זה המשמעות היא שהוא צריך לפנות למישהו לבקש מידע, זה לא שהוא יכול לגשת למרשם בעצמו.
תמי סלע: "פתוח לפני הגורמים".
דוד רותם: הם יהיו רשאים לקבל ממנו מידע.
נעמה מנחמי: או לקבל או למשוך, או לתת להם להוציא.
רחל גוטליב: הרעיון הוא ליצור הבחנה בין מרשם שיהיה פתוח לחלוטין בפני שני גורמי אכיפה, שזה המשטרה והמשטרה הצבאית, לא פר עבריין מסוים, אלא באופן כללי, כי חשוב שיהיה להם המידע הזה, כי הם חוקרים עבירות מין.
דוד רותם: גם קצין הפיקוח.
רחל גוטליב: גם קצין הפיקוח.
דוד רותם: וגם הגורם המקצועי המתאם.
דוד רותם: הוא צריך להיות משוכנע שהוא לא שם שני עברייני מין באותו מקום.
רחל גוטליב: להבדיל מגורמי אכיפה וקציני הפיקוח שכל המרשם פתוח בפניהם בגישה ישירה, מעריך המסוכנות, גורם מקצועי מתאם וקצין המבחן, צריכים את המידע בקשר לעבריין מין מסוים.
רחל גוטליב: לכן צריך להיות "עבריין מין מסוים, לצורך מילוי תפקידם".
רחל גוטליב: הם לא צריכים לראות את התמונה כולה, הם צריכים לראות את זה אגב עבריין מין מסוים.
תמי סלע: זאת אומרת, אתם מסכימים שזה יהיה בסעיף 3 ולא פה.
עמית מררי: אנחנו כן רוצים שתהיה להם גישה למרשם.
עמית מררי: זה נכון שיש להם גם זכות לקבל מידע לפי סעיף 3. אנחנו מציעים לכן שני תיקונים: האחד, שסעיף 3, למען הסדר הטוב, יכלול גם מידע לפי סעיף 20 לגבי רוב הגופים.
עמית מררי: בעצם כל הגופים שזכאים לקבל מידע, למעט גורמי השיקום הפרטיים.
עמית מררי: דבר שני, אנחנו מציעים שהגורמים מעריכי המסוכנות: קציני מבחן וגורם מקצועי מתאם כן יוכלו לקבל מידע מהמרשם, כי ממילא הם זכאים לקבל אותו לפי סעיף 3. אבל אנחנו מציעים שתי הגבלות – הגבלה אחת זה מה שרחל גוטליב אמרה, לגבי עבריין מין מסוים, שהמרשם לא יהיה פתוח בפניהם לרוחב, כלומר, שהם לא יוכלו לעשות שאילתה לגבי כלל עברייני המין, ואנחנו מציעים גם להוסיף הוראה שהשימוש במרשם יתועד בדרך שיקבע השר בתקנות.
רחל גוטליב: ביחס לשניהם.