GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: לקוחות שלך שילמו כספים שהם לא היו צריכים לשלם ואתה עכשיו אומר לי 'תשמע, הפרוצדורה תעלה יותר מההחזר', זה בכלל לא מעניין אותי.
דוד רותם: מצדי אל תחזיר את הכסף ללקוח, תיתן אותו לצדקה, זה לא מעניין אותי.
דוד רותם: קופת המדינה לא תחזיק כספים שהיא לא היתה צריכה לקבל, זה מה שמטריד אותי.
דוד רותם: מה אתם תעשו עם זה, זה לא אכפת לי.
גיא רוטקופף: אתה יכול לתרום את זה לרשם הפטנטים.
ערן ברקת: אני רוצה להתייחס לנקודה שנדמה לי שחסרה כאן, בסעיף 34א' של פקודת הראיות יש חזקת תקינות לפרסומים שנעשים ברשומות ולפרסומים אחרים שנעשים על ידי המדפיס הממשלתי.
ערן ברקת: אני לא בטוח, כשנתקבלה ההחלטה לראות בפרסום באינטרנט על ידי משרד המשפטים כפרסום שלא במסגרת רשומות, שזאת שאלה בפני עצמה וכרגע היא כבר לא מעניינת, האם ניתנה הדעת לתוצאה הזאת שלכאורה נשללת חזקת התקינות דווקא בפטנטים.
נעמה מנחמי: ניתנה הדעת.
ערן ברקת: התשריר פה הוא ראוי וההיקף הכספי של התשריר הוא חשוב---
דוד רותם: תגידו, איפה אתם הייתם משנת 2005, כשאתם התחלתם לפרסם באינטרנט ולא ברשומות?
דוד רותם: איפה היתה לשכת עורכי הדין מאז ועד היום?
דוד רותם: חוסר התקינות כבר קיים ארבע שנים והוא ממשיך להתקיים.
ערן ברקת: אז השאלה של כבודו מניחה שיש חוסר תקינות.
ערן ברקת: אני לא משוכנע שיש חוסר תקינות, כיוון שיש תשריר, אז השאלה לא תתעורר.
דוד רותם: לא, עוד אין תשריר.
ערן ברקת: אם לא יהיה תשריר, אני אומר כך, הנזק הכספי שייגרם למדינה הוא גבוה פי כמה וכמה בגלל סימני השאלה על תוקף הפטנטים שיכולים  להיות מוצגים ולכן---
דוד רותם: אבל אתה אומר שאין שאלה, הרי זה תקין מה שנעשה עד היום.
ערן ברקת: לא, לא אמרתי שזה תקין, אמרתי שיש סימן שאלה האם ההתנהלות עד כה היא תקינה או לא, האם הפרסום הזה הוא פרסום ברשומות כן או לא.
ערן ברקת: עד היום במשרד המשפטים, אם תפתחו את האתר, תראו שמופיע שם פרסומים ברשומות, בין היתר הפניה לפרסום של משרד הפטנטים.
ערן ברקת: אז יש שאלה, אני לא ראיתי בוועדה של הקניין הרוחני בלשכת עורכי הדין חוות דעת שקובעת שיש חוסר תקינות במה שנעשה.
ערן ברקת: שאלה.
דוד רותם: יש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה.
ערן ברקת: אני לא ראיתי אותה.
ערן ברקת: אני ראיתי את הנייר שהוגש לוועדה על ידי מרכז המחקר של הכנסת---
דוד רותם: לא, לא מה שהוגש לוועדה.
דוד רותם: יש מכתב שנשלח לרשם הפטנטים בשעתו, שהודיעו לו שזה לא חוקי.
נעמה מנחמי: חוסר התקינות נובע מזה שכתוב לפרסם ברשומות והוא לא עשה את זה.
ערן ברקת: השאלה אם הפרסום שנעשה על ידי משרד המשפטים, הזרוע המוסמכת, שזה משרד הפטנטים, הוא פרסום ברשומות, כן או לא.
דוד רותם: אם הפרסום כמו שנעשה על ידי משרד המשפטים, נחשב כפרסום ברשומות, אז אין לך בעיה עם שאלת התקינות.
ערן ברקת: יש לי רק בעיה עם זה שיגידו פה שזה לא היה תקין ומישהו ישתמש בזה.
דוד רותם: אבל אתה אומר שזה תקין, כי זה בעצם פרסום ברשומות.
דוד רותם: אז אם זה פרסום ברשומות, יש לך גם את החזקה.
ערן ברקת: כן, אבל מעכשיו והלאה לא תהיה שאלה.
ערן ברקת: כיוון שעכשיו יחוקק חוק שיקבע שהפרסום מכאן ואילך הוא לא רשומות, אז מכאן ואילך עשוי להיות סימן שאלה ולזה התייחסתי.
ערן ברקת: אני רוצה לומר עוד דבר לגבי שאלה של כבודו היכן היה הציבור.
ערן ברקת: אני מדבר כאן גם כחבר הוועדה, גם כעוסק במקצוע במשרד הגדול בתחום וגם כמי שהיה בקשר עם כלל ציבור עורכי הדין ועורכי הפטנטים, שכולם מאוחדים בדעה שהיה צורך חיוני בפעולה של משרד הפטנטים ושהוא הועיל מאוד לציבור בכללותו, לא רק לאלה שמיוצגים על ידי---
דוד רותם: אין שום ספק, בתנאי שזה ייעשה כדין.
ערן ברקת: וזו שאלה אם זה נעשה כדין או לא.
דוד רותם: אין שאלה.
דוד רותם: בוא נאמר, אם היועץ המשפטי לממשלה מחווה את דעתו, בשבילי לפחות זה מחייב.
דוד רותם: אני יודע שאולי זה לא מחייב את רשם הפטנטים, אבל אותי זה מחייב.
ערן ברקת: דווקא היועץ המשפטי מחייב את רשם הפטנטים, אבל מי שפוסק בדין בסופו של דבר זה בית המשפט.
דוד רותם: לא, הפסיקה אומרת, לגבי גופי ממשלה, חוות דעת היועץ המשפטי מחייבת.
ערן ברקת: אולי נגיש בג"צ נגד היועץ המשפטי.
ערן ברקת: רשות הפטנטים נגד היועץ המשפטי לממשלה ובג"צ כדי שבג"צ יחליט אם זה היה כדין.
דוד רותם: כן, אצלכם הכל עוד יכול להיות, הבעיה היא שהפרקליטים בשביתה.
גיא רוטקופף: אני באמת רוצה להרגיע.
גיא רוטקופף: זה לא סתם שיושב ראש הוועדה, הוא גם עורך דין והוא גם מכיר את הדקויות והוא גם מבין את המצב שאנחנו נמצאים בו, לא סתם שההתחייבות שלי היתה שכל כסף שיתקבל שלא כדין, יוחזר.
גיא רוטקופף: אם יוחלט בסופו של יום ואני לא רוצה לחוות דעתי בשאלה הזו, ובגלל זה אמרתי שזה יגיע עד ליועץ המשפטי לממשלה עצמו, שמשרד המשפטים מחזיק בכספים שלא כדין, משרד המשפטים יחזיר את הכספים הללו.
גיא רוטקופף: אנחנו ניצור את המנגנון היעיל ביותר ונחזור לוועדה עם המנגנון.
ערן ברקת: בעניין הזה, אני אומר שוב, יושבת פה עורכת דין חכמי, שותפתי במשרד רענן כהן ואגודת עורכי הפטנטים, יש בעיות פרקטיות קשות מאוד ולכן אני חושב שכולנו מצטרפים לבקשה של עורך דין בנד שכאשר יגובש המנגנון, יישמעו גם העוסקים במקצוע.
גיא רוטקופף: מאה אחוז.
דוד רותם: בסדר גמור, ובלבד שהכסף יוחזר.
דוד רותם: אין לי שום בעיה שישמעו, ובלבד שהכסף יוחזר.
דוד רותם: מה אתם אומרים על הבקשה שלו, של חזקת התקינות?
נעמה מנחמי: אנחנו אז דנו בזה והחלטנו בכוונה שלא להכניס את זה.
נעמה מנחמי: בין היתר בגלל הנושא של האבטחה באתר האינטרנט.
נעמה מנחמי: אבל אם אני זוכרת נכון מהדיונים, יש להם את העותק של עצמם בעצם.
נעמה מנחמי: כלומר כשהם מאשרים בקשה, אז העותק הקשיח, המקורי, נמצא אצלם, הוא נשמר במשך די והותר שנים, הם תמיד יוכלו להגיש אותו, או צילום שלו, לבית המשפט.
שמרית גולן: מעבר לזה, כמו שקבענו כבר בתקנות סימני המסחר, לגבי הפרסום האלקטרוני, אנחנו רוצים לשמור את הקובץ שפורסם, הוא ייחתם ערב הפרסום בחתימה אלקטרונית מאובטחת וזאת תהיה עדות שהקובץ שנחתם לא שונה אחר כך.
שמרית גולן: ובכל מקרה שיהיה חשש לשיבוש מאוחר יותר, או משהו דומה לזה, יהיה אפשר להצליב בין המסמכים והעותק שנחתם בחתימה אלקטרונית יהיה העותק המחייב.
ערן ברקת: החזקה בסעיף 34 לא מתייחסת לעצם הפרסום, אלא מתייחסת למעשה שפורסם ואני חושב, עם כל הכבוד, שלא ברור לי למה כל הודעה בעלת ערך כזה או אחר שמתפרסמת בילקוט הפרסומים, כי רוב ההודעות שעכשיו מועברות לפרסום לפי 166א' הן הודעות מסוג ההודעות שלכאורה היו צריכות להתפרסם בילקוט הפרסומים ומתפרסמות במיוחד ביומן הפטנטים, כי אלה הודעות אינפורמטיביות, לא בעלת פן תחיקתי.
ערן ברקת: לא ברור למה הודעות אינפורמטיביות, של כלל משרדי הממשלה, צריכות ליהנות מחזקת תקינות כזאת, בעוד שדווקא בתחום של הפטנטים אין צורך בחזקת תקינות.
ערן ברקת: אני חושב שכדאי לשקול את העניין.
שמרית גולן: אנחנו עושים צעד אחד, יש לנו כאן הסדר ספציפי שאנחנו מנסים לייעל אותו.
שמרית גולן: יכול להיות שבהמשך יגיעו למסקנה שהודעות נוספות שמתפרסמות היום בילקוט הפרסומים לא חייבות להתפרסם שם.
שמרית גולן: אנחנו עשינו את הדיון הזה בצורה ממוקדת לגבי סוגי הבקשות וההודעות שמתפרסמות ביומן הפטנטים.
שמרית גולן: הגענו למסקנה שבאמת אין הכרח שהן יפורסמו ברשומות וזו בעצם הלגיטימציה שניתנה לנו להעביר את זה לאתר האינטרנט.
שמרית גולן: אם היינו חושבים שיש צורך שזה ימשיך להתפרסם ברשומות, לא היינו מעבירים את זה לאתר האינטרנט.
ערן ברקת: מהזווית הפרטית של עורכי הדין, ברוח רמיזות שנשמעו, אז כמובן שלעורכי הדין זה שאין חזקת תקינות זה טוב, זה עוד עבודה.
ערן ברקת: מהזווית הציבורית, אני חושב שאפשר לבחון את הנושא בכללותו ועד שלא נתקבלה החלטה שלגבי כלל מעשי המינהל אין צורך בחזקת תקינות, לא הייתי רואה לנכון להתחיל דווקא בתחום הפטנטים בביטול החזקה.
דוד רותם: משרד המשפטים, החוק הוא שלכם, אתם צריכים להחליט.
שמרית גולן: אנחנו לא מסכימים.
דוד רותם: לא מסכימים, אז גמרנו.
דוד רותם: לא הסכמתם, לא הסכמתם.
דוד רותם: מה אני יכול לעשות.
דוד רותם: בכפוף להצהרתו של המנהל הכללי, שהכספים יוחזרו, מה שנגבה בעילות פרסום, מה יהיה עם התביעה הייצוגית, אתם תשלמו שם את ההוצאות?
גיא רוטקופף: נדווח לוועדה.
דוד רותם: פה אחד?
נעמה מנחמי: נקריא את סעיף '"תחילה ותשריר".
נעמה מנחמי: "תחילתו של חוק זה ביום י"א בטבת התשס"ז, 1 בינואר 2007, להלן 'יום התחילה'.
נעמה מנחמי: הודעות ובקשות, כאמור בסעיפים 16, 26, 58, 60, 64ג', 64ט"ז, 66, 73, 124, 170 לחוק העיקרי, שפורסמו באתר האינטרנט של הרשם בתקופה שמיום התחילה עד יום פרסומו של חוק זה, יראו אותן כאילו פורסמו לפי הסעיפים האמורים כנוסחם בחוק זה.
נעמה מנחמי: היו"ר דוד רותם:     פה אחד.
נעמה מנחמי: החוק אושר פה אחד.
דוד רותם: צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – חוקי עזר לבית שמש), התשע"א-2010
מיכאל גסטוירט: שלום אדוני.
מיכאל גסטוירט: אנחנו ביקשנו להעביר את העבירות שלנו מסוג של ברירת קנס לברירת משפט כדי לעשות האחדה עם נושא החניה.
מיכאל גסטוירט: זה יביא להאחדה, ליעילות וגם ליעילות בית המשפט שלא צריך לפתוח תיקים בבית המשפט שהוא מאוד עמוס.
מיכאל גסטוירט: בנוסף, החוק הוא הרבה יותר מפורש ויש לו הליך מובנה של בקשות לביטול על ידי תובעים עירוניים.
מיכאל גסטוירט: ראינו שזה הרבה יותר יעיל.
מיכאל גסטוירט: ראינו שכל העיריות או חלק ניכר מהעיריות התחילו גם בהליכים כאלה ולכן אנחנו מבקשים לאשר את הבקשה שלנו.
דוד רותם: תסביר לי מה יש לכם כאן.
מיכאל גסטוירט: בגדול אדוני יש לנו בסך הכל שני חוקי סדר, שמירת הסדר והניקיון וחוק עזר למודעות ושלטים.
מיכאל גסטוירט: אלה הם שני חוקי העזר היחידים שיש לנו עליהם ברירות קנס.
דוד רותם: מה עם כל יתר החוקים שלכם?
מיכאל גסטוירט: רובם חוקים מאוד מאוד ישנים שאפשר לומר שהם לא כל כך ישימים או שאין עליהם ברירות קנס בכלל.
מיכאל גסטוירט: חוק עזר, שמירת הסדר והניקיון, חוק מ-1997 שאיחד הרבה מאוד חוקים ישנים ופשוט הפך לחוק אחד גדול עם הרבה מאוד נושאים ולכן הוא בעצם כולל את רוב הצרכים של מחלקת הפיקוח כיום.
דוד רותם: יש לך את החוקים לפניך?
מיכאל גסטוירט: את החוקים עצמם, לא אדוני.
דוד רותם: במודעות ושלטים, מה ההגדרה שלכם לגבי שלט שמופנה כלפי פנים, כלפי חוץ?
מיכאל גסטוירט: חוק עזר שלנו הוא חוק מאוד ישן משנות ה-50 ואנחנו כרגע בהליכים של חקיקת חוק עזר מודרני.
מיכאל גסטוירט: זה חוק מאוד ישן ואין לנו אפילו חוק עזר עצמאי אלא אנחנו מפנים להגדרות של עיריית קריית טבעון משנת 50 ומשהו.
מיכאל גסטוירט: זה חוק כמעט ללא הגדרות, מאוד מאוד לקוני, לא נותן שום מענה לשלטים אלקטרוניים מה שאנחנו רואים היום בכל העיריות.
מיכאל גסטוירט: הפרסום היום הוא לא הפרסום שהיה אז.
מיכאל גסטוירט: לכן הוא חוק שאני לוחץ חזק מאוד להחליף אותו ואני מקווה להביא למליאה בקרוב חוק מודרני.
דוד רותם: משרד הפנים ומשרד המשפטים, מה ההגיון?
דוד רותם: חוק עזר משנת 1950 שעומדים להחליף אותו, אז אנחנו נהפוך כעת ברירות משפט כדי שיהיה לנו ברקורד?
מיכל גולד: זה לא נראה לי משנה.
מיכל גולד: כרגע זה יהפוך לברירות משפט ואנחנו כמובן מעודדים כל מועצה וכל עירייה שמעונינת לעבור לברירות משפט, קודם כל נכון יותר וזה חוסך זמן שיפוטי.
דוד רותם: אתם גם בודקים את החוקים בהם אתם מעבירים?
מיכל גולד: אנחנו לא בודקים כל חוק בנפרד.
מיכל גולד: לא. כשזה מגיע לצווי עבירות, אנחנו בודקים כל סעיף אבל כשמגיעה הבקשה לעבור בכללי משיטת משפט אחת לשיטה אחרת, זה נראה לנו נכון ויעיל יותר.
מיכל גולד: במקביל אנחנו כמובן מעודדים.
דוד רותם: אתם לא יודעים אפילו על מה מדובר.
דוד רותם: את לא יודעת אילו עבירות מבקשים להעביר.
מיכל גולד: אני לא חושבת שבכל פעם שיבקשו ממני לעבור לברירת משפט, אני אתחיל לעבור על כל הסעיפים ועל כל החוקים.
מיכל גולד: אם לאדוני זה נראה, אני יכולה להביא את זה בפני המשרד ונשקול את זה.
מיכל גולד: אני מודה שאנחנו לא עוברים על כל הסעיפים.
דוד רותם: יש שם הרי הגדרות שכבר לא קיימות והדוגמה הבולטת ביותר, לכן שאלתי, היא איסור מודעות ושלטים.
דוד רותם: אם אני בחנות שלי שם שלט על החלון, זה חוקי או לא חוקי או שאני מקבל על זה ברירת משפט?
מיכאל גסטוירט: צריך לשלם אגרה.
מיכאל גסטוירט: הוא צריך לקבל רשיון.
דוד רותם: גם אם השלט מופנה כל פנים?
מיכאל גסטוירט: לא.
דוד רותם: אתם כבר ראיתם פעם שלט שמדביקים אותו על חלון ורואים אותו רק מבפנים ולא רואים אותו מבחוץ?
מיכאל גסטוירט: לא נתקלתי במקרה שאנחנו מחייבים על דבר כזה להוציא רשיון ובוודאי גם לא נותנים קנס.
דוד רותם: אני לא יודע כי אם ההגדרה בחוק אומרת שרק שלט שמופנה כלפי פנים ומישהו שם את השלט ורואים אותו מבחוץ, יש בעיה ואתם לא בודקים את זה.
מיכל גולד: אני יותר ממסכימה - ושוחחנו על זה בוועדות הקודמות - שיש צורך בתיקון ואנחנו עושים עבודה מאומצת, משרד הפנים ואנחנו, גם כשזה מגיע בצווי עבירות.
מיכל גולד: גם מלכתחילה, כשאנחנו מאשרים היום חוקי עזר חדשים, אבל מכאן ועד לעבור על כולם, אני חושבת שכן יעיל ונכון להעביר את העבירות כרגע לעבירות משפט.
דוד רותם: אז לשם מה אתם באים לכאן?
מיכל גולד: מה זאת אומרת?
דוד רותם: כבר אמרתי לכם עשר פעמים.
דוד רותם: אתם לא עוברים על החוק, אני לא צריך לעבור על החוק.
דוד רותם: אם אתם לא עוברים על החוק, אני ודאי לא צריך לעבור על החוק.
מיכל גולד: אנחנו עוברים על החוקים כשזה מגיע לצווי עבירות קנס.
דוד רותם: מתי החוקים האלה של בית שמש עברו אליכם לקרוא להם ברירות קנס?
מיכאל גסטוירט: הבקשה הנוכחית?
דוד רותם: לא. עבירות קנס.
מיכאל גסטוירט: לדעתי התיקון הוא משנת 1999.
דוד רותם: ומ-1999 ועד היום לא חשבתם שצריך לעבור על החוקים.
מיכל גולד: אנחנו לא נעבור מיוזמתנו על חוקים.
דוד רותם: אתם לא תעשו כלום.
דוד רותם: אני מצטער לומר שלא אתם ולא משרד הפנים מתייחסים לעניין הזה בצורה רצינית, עם כל הכבוד.
מיכל גולד: אני חושבת שחל שינוי ואנחנו מתייחסים בצורה מאוד מאוד רצינית.
מיכל גולד: עם זאת, אנחנו לא נשב כל היום ונעבור רק על חוקי העזר.
דוד רותם: מה כן תעשו?
דוד רותם: אתם מגישים כאן בקשה.
דוד רותם: מה אתם כן עושים?
דוד רותם: תסבירי לי מה אתם כן עושים.
דורית ואג: מתווכים.
דוד רותם: מתווכים, לוקחים את המעטפה שהגיעה ושולחים אותה אלי.
דוד רותם: אם זה כך, אני לא צריך אתכם.
מיכל גולד: אנחנו מעודדים מעבר לברירות משפט.
מיכל גולד: מבחינתנו, אם אפשר היה, היינו עושים מעבר אחד כזה אחיד לכל המועצות והעיריות.
דוד רותם: אתם יכולים להעביר הוראת חוק.
מיכל גולד: לצערנו לא.
אורית מלמד: הנושא הזה עלה בעבר ומשרד הפנים לא  היה בדעה שצריך לעבור לשיטה הזאת באופן גורף אלא לפי פנייה פרטנית של רשות מקומית מסוימת.
אורית מלמד: זאת הייתה העמדה.
דוד רותם: עמדה, צריך שיהיה בה הגיון.
דוד רותם: אילו היית אומרת לי כי אתם רוצים לבדוק כל חוק ולהחליט אם זה כן וזה לא, זה בסדר, אבל הרי אתם לא עוברים על החוק אלא אתם בסך הכל דוור.
דוד רותם: אתם מקבלים בדואר מעטפה, לוקחים אותה ומעבירים אותה למשרד המשפטים, ומשרד המשפטים מעביר אותה אלי.
אורית מלמד: אם מדובר בחוק עזר, הרי משרד הפנים בודק את החוקים ומאשר אותם או לא מאשר אותם או מאשר עם שינויים.
אורית מלמד: מדובר בצו ברירות קנס ובהחלט עושים עבודה לפני שאנחנו מעבירים את הבקשה.
דוד רותם: אתם לא עושים עבודה כי עובדה שהעברתם לי את חוקי העזר של שדרות למרות שלא הייתה החלטת מועצה.
אורית מלמד: לא. לגבי שדרות יש החלטת מועצה.
מיכל גולד: אדוני מתכוון לדימונה.
דוד רותם: דימונה, סליחה.
מיכל גולד: זה לא הם אלא אנחנו.
מיכל גולד: נכון שהייעוץ המשפטי פנה אלינו.
דוד רותם: מה זה לא הם אלא זה אתם?
דוד רותם: זה נשלח ישירות אליכם?
דוד רותם: זה לא עובר דרך משרד הפנים.
אורית מלמד: זה לא עובר דרך משרד הפנים.
דוד רותם: אין לי מה לעשות אלא לאשר את זה.
דוד רותם: צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – חוקי עזר לבית שמש), התשע"א-2010 - אושר     	בסך הכל אני יכול לאשר את הכל כי ממילא אין לכם מה להוסיף לי באחד מהחוקים האלה.
דוד רותם: לגבי כולם אתם תאמרו לי את אותו דבר, שלא עברתם על החוקים ואתם לא יודעים במה מדובר אלא אתם בסך הכל דוורים.
מיכל גולד: היות שאדוני מדבר על ברירת משפט, בשדרות אנחנו כן עברנו ועברנו אחד-אחד.
מיכל גולד: יש כאן צווי עבירות קנס.
דוד רותם: למה בשדרות כן עברתם ובבית שמש לא?
מיכל גולד: כי יש בקשה לצווי עבירות קנס.
מיכל גולד: לפני שאנחנו מאשרים עבירה כעבירת קנס, אנחנו בודקים אותה טוב טוב.
דורית ואג: אני מציעה שנדון בצו הכללי כי יש פקקים ולא כולם הגיעו.
דוד רותם: נלך לצו הכללי.
דוד רותם: אתם יכולים להסביר לי אותו?
דוד רותם: צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון מס'), התש"ע-2010     צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון מס'), התש"ע-2010
אורית מלמד: מדובר בעדכון של שיעורי הקנסות, זאת בעקבות תיקון פקודת המועצות המקומיות שקובעות מהו גובה הקנס המקסימלי.
אורית מלמד: גובה הקנס תוקן לאחרונה לפי צו העונשין (שינוי שיעורי קנסות) של שר המשפטים, כך שהקנס המקסימלי שונה מ-660 ל-730.
אורית מלמד: כדי שאפשר יהיה לגבות את הקנס הזה, צריך לתקן גם את צו העיריות וצו המועצות המקומיות עצמן שקובעות את המדרג של דרגות הקנס.
אורית מלמד: לכן אנחנו מציעים שהדרגה הגבוהה ביותר תהיה 730 ואחר כך תוקנו שיעורי הקנסות האחרים באופן יחסי.
אורית מלמד: תיקון נוסף הוא למעשה שינוי הסדר של דרגות הקנס, כך שהגובה ירד מהקנס הגבוה ביותר לקנס הנמוך ביותר.
אורית מלמד: כיום יש מעין קפיצה בדרגות והקנס יורד מ-600 עד ל-220 אבל באמצע יש קנסות שהם יותר נמוכים מ-220.
דוד רותם: בואי נלך לדרגת קנס ד'.
דוד רותם: בכל מקום שנאמר בו ד', יבוא ה'.
דוד רותם: זאת אומרת, אתם מורידים את דרגת הקנס ל-150 היום, מעלים אותו ל-165.
אורית מלמד: זה בעצם שינוי הסדר של הקנסות.
אורית מלמד: גובה הקנס לא ישתנה אלא האות כדי שיהיה איזה מדרג שיורד מהגבוה לנמוך.
דוד רותם: א' כן ישתנה כי א', במקום 660 יהיה 730.
אורית מלמד: לא. כל ההכנסות מתעדכנות אבל במקביל רצו לסדר את האותיות שקובעות את דרגות הקנס לפי סדר מהגבוה לנמוך.
אורית מלמד: היום למשל דרגה ה', 75, היא דרגה ו', 95, ודרגה ז' היא 220.
אורית מלמד: פשוט רצו להזיז את זה כך שזה יהיה מסודר מהגבוה לנמוך.
דוד רותם: מה שעשיתם זה שאת כל ז' הפכתם ל-ד'.
דוד רותם: עבירה הכי נמוכה, הרצתם אותה.
מיכל גולד: זה היה בהתייעצות עם מחלקת חקיקת משנה, איך זה יהיה נכון כדי לא ליצור אי סדר.
דוד רותם: מהי עבירה יותר חמורה, ו' או ז'?
מיכל גולד: זה בדיוק העניין.
מיכל גולד: כיוון ש-א' היא הכי חמורה ו-ז' היא הכי פחות חמורה, נכון יהיה שגם המספרים יהיו בהתאמה.
מיכל גולד: עד היום זה לא היה בהתאמה  וזה יצר בלבול.
דוד רותם: תסבירי לי שאם זה ההגיון שלכם, בכל מקום שבו נאמר ז', יבוא ד'.
מיכל גולד: נכון.
דוד רותם: זאת אומרת שהעבירה הכי נמוכה, אתם מקפיצים אותה להיות העבירה הרביעית.
דוד רותם: את ו' אתם משאירים, את ה' אתם משאירים, אבל את ז' אתם הופכים ישר ל-ד'.
אורית מלמד: ז' היום הוא 220 וכתוצאה מהשינוי הוא יהיה 245.
דוד רותם: ו' היום הוא 95 ו-ה' הוא 75.
דוד רותם: אתם מבקשים שיהיה במקום זה, להעלות את ה-220 ל-245.
דוד רותם: אני מוכרח לומר שצריך להיות גאון כדי להבין מה שמשרד הפנים רוצה ומשרד המשפטים.
דוד רותם: צריך להיות גאון אמיתי.
דוד רותם: מישהו יכול לומר לי איזה עבירות מסווגות ב-ז'?
דוד רותם: אני מניח שלא עברתם עליהן ואתם לא יודעים, אבל תאמרו לי למה עבירות ז' צריכות לקבל קנס של 245.
מיכל גולד: זה סדר טכני.
מיכל גולד: אנחנו לא משנים משהו בעבירה וממילא הקנס שהיה, הוא שיהיה.
דוד רותם: זה שאתם לא משנים את העבירה, אני יודע.
מיכל גולד: הקנס עצמו יישאר.
דוד רותם: לא, הקנס יגדל.
מיכל גולד: זה בא כדי למנוע בלבול.
מיכל גולד: יצא בדיון קודם שהיה כתוב שהקנס הוא ז' ושאל היושב ראש איך זה יכול להיות.
מיכל גולד: זה פשוט מטעה.
מיכל גולד: לכן נראה לנו נכון לסדר את זה בצורה הגיונית כדי שזה לא יטעה בעתיד.
דוד רותם: אבל אם זה מטעה וצריך לסדר את זה באופן הגיוני, צריך להיות ש-א' הוא הגבוה ביותר ו-ז' הוא הנמוך ביותר.
מיכל גולד: אחרי התיקון זה מה שיהיה.
דוד רותם: לא זה מה שיהיה.
מיכל גולד: זה לא היה כך, אבל אחרי התיקון עכשיו זה יהיה כך.
דוד רותם: לא יהיה יותר ז'?
אורית מלמד: יהיה ז', אבל נמוך.
דוד רותם: לא יהיה ז' בכלל משום שבכל מקום שנאמר בו ז' היום יבוא ד'.
דוד רותם: זאת אומרת שבכל ברירות הקנס, היכן שכתוב ז', יהיה כתוב במקום זה ד' ולכן עבירה ז' תקפוץ להיות הרביעית בגובה הקנס.
דוד רותם: אין יותר עבירות מסוג ז' אחרי התיקון הזה.
מיכל גולד: לא. בכל מקום שנאמר בו ה', יבוא במקומו ז'.
דוד רותם: את ה' אתם מורידים.
דוד רותם: זה באמת גאוני.
אפרת חקאק: זה ייצר בעיות ועכשיו, אבל לא בעתיד.
דוד רותם: זה ייצר בעיות.
דוד רותם: אף אחד לא ידע מה שהם רוצים.
דורית ואג: בינתיים הגיעו נציגי ערבה תיכונה, בית דגן, ערד ושדרות.
אפרת חקאק: לערד יש שני צווים שיש לאשר, צו העיריות וצו המועצות.
אפרת חקאק: בצו הכללי, מדובר בשני צווים.
דוד רותם: את שניהם אני מאשר.
דוד רותם: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון מס' 1), התש"ע-2010 – מועצה מקומית ערבה תיכונה
מורן רוצבי: אנחנו מבקשים לאשר את עבירות הקנס.
מורן רוצבי: למועצה לא היה את פקודת עבירות הקנס.
מורן רוצבי: כל חוקי העזר מצויים בצו למעט חוק הסדרת שירותים.
דוד רותם: אתם יכולים להסביר לי איך אימצתם לדוגמה את חוק עזר  לעיריות, אחזקת מקלטים?
דוד רותם: למשרד הפנים ולמשרד המשפטים אין בעיה שאני אאשר את זה כמות שהוא.
דוד רותם: חוק עזר, זה כלי יריות, אחזקת מקלטים בערבה תיכונה.
דוד רותם: אישרתי.
דוד רותם: מה זה חוק עזר לדוגמה?
דוד רותם: ברגע שרשות אימצה את חוק העזר הזה, זה הופך להיות חוק עזר לערבה תיכונה.
דוד רותם: אין דבר כזה חוק עזר לדוגמה.
דוד רותם: ברגע שהם אימצו את זה, החוק הזה עובר להיות חוק שלהם.
דוד רותם: לכן אין דבר כזה חוק עזר לדוגמה למועצות מקומיות בדבר אחזקת מקלטים שאימצה המועצה האזורית ערבה תיכונה.
דוד רותם: יש חוק עזר, אחזקת מקלטים, ערבה תיכונה או חוק עזר לערבה התיכונה, אחזקת מקלטים.
אורית מלמד: אני חושבת שכן נהוג לכנות את זה חוק עזר לדוגמה שאימצה רשות מסוימת.
דוד רותם: אין דבר כזה בעולם.
דוד רותם: תקראו את החוק.
דוד רותם: תקראו את החוק לפחות.
דוד רותם: לא את חוק העזר אלא את החוק עצמו תקראו.
אורית מלמד: מה שפורסם ברשומות זה בעצם הודעה על אימוץ.
דוד רותם: מה אומר החוק?
אורית מלמד: פורסמה הודעה על ידי שר הפנים, אימוץ חוק עזר לדוגמה בדבר אחזקת מקלטים על ידי מועצה אזורית ערבה תיכונה.
דוד רותם: לא, זאת ההודעה שלהם.
דוד רותם: תגידי לי מה כתוב בחוק שמדבר על חוקי עזר לדוגמה.
אורית מלמד: בסעיף בחוק עצמו?
אורית מלמד: כתוב שהשר רשאי לפרסם חוק עזר לדוגמה שמועצה רשאית לאמץ.
אורית מלמד: החליטה המועצה לאמץ חוק עזר לעצמה, תודיע על כך לשר וההודעה תפורסם ברשומות.
דוד רותם: מה ההודעה שהיא עשתה?
דוד רותם: מה ההודעה שמפרסמים?
דוד רותם: שהיא אימצה לעצמה את חוק העזר, דהיינו, שהיא אומרת שהחוק הזה עכשיו הופך להיות חוק שלי.
דוד רותם: זה לא חוק עזר לדוגמה.
דוד רותם: זה צריך להתפרסם בקובץ התקנות כחוק עזר שלהם, אם יש להם קובץ של חוקי עזר, זה צריך להתפרסם שם.
דוד רותם: זה לא חוק עזר לדוגמה יותר.
מיכל גולד: זאת שאלה לחקיקת משנה, מי שמטפל בנוסח, ואני יכולה להפנות את השאלה אליהם.
דוד רותם: זאת לא שאלה לחקיקת משנה.
דוד רותם: זאת שאלה מה כתוב בחוק.
דוד רותם: לפחות משרד המשפטים, הגיע הזמן שלפחות ידע לקרוא סעיף בחוק.
מיכל גולד: זה השם של החוק.
דוד רותם: זה לא שם של החוק, זה מה עושים כאשר מאמצים חוק עזר לדוגמה.
דוד רותם: אתה אומר שבמקום שלכתוב את החוק ולרוץ עם כל הצרות, אני לוקח את החוק הזה ועושה אותו חוק שלי.
דוד רותם: עכשיו, של מי חוק העזר הזה?
מיכל גולד: זה חוק עזר שאימצה המועצה המקומית.
דוד רותם: זה לא חוק עזר שאימצה.
דוד רותם: זה חוק עזר ערבה תיכונה, אחזקת מקלטים.
דוד רותם: הפרוצדורה שהיא אימצה אותה, לא מעניינת בכלל.
דוד רותם: במקום שהיועץ המשפטי שלהם ישב ויעתיק אותו ואז משרד הפנים יבדוק אותו במשך שש שנים, אומרים שאימצתי את חוק העזר הזה וזה חוק העזר.
דוד רותם: אני מאשר את חוק עזר פיקוח על כלבים וחתולים של מועצה אזורית ערבה תיכונה, חוק עזר ערבה תיכונה (אחזקת בעלי חיים), ערבה תיכונה (סלילת רחובות), ערבה תיכונה (מודעות ושלטים), ערבה תיכונה (אחזקת מקלטים), שמירת הסדר והניקיון.
אפרת חקאק: יש לי הערה לגבי שמירת הסדר והניקיון.
אפרת חקאק: בסעיף 27, בדרגת קנס ד', כתוב: לא ינקה אדם, לא יכבד, לא יאבק מרבד, שטיח וכולי.
אפרת חקאק: אני מציעה להוסיף הערה שזה יהיה באופן הגורם לכלוך, הפרעה או סכנה לאנשים.
אפרת חקאק: זאת הערה שאנחנו כן מכניסים לעיריות האחרות.
דוד רותם: ערבה תיכונה, מישהו יכול להסביר לי את החוקים שלכם?
דוד רותם: מה פירוש מודעות ושלטים המצויים בתוך בית עסק, בחנות, בדוכן וכיוצא באלה ואינם נראים מחוץ להם?
מורן רוצבי: מה המשמעות של זה?
דוד רותם: מול הדלת בכניסה לחנות שלי, יש לי חנות ומול הדלת יש שלט עליו כתוב מבצע, במבה, 20 שקלים.
דוד רותם: מי שעומד מחוץ לחנות ומסתכל פנימה, רואה את השלט.
דוד רותם: אני צריך רשיון?
דוד רותם: לשלם קנס?
מורן רוצבי: אתה צריך לשלם אגרה ולקבל רשיון כבעל בית עסק.
דוד רותם: המודעה נמצאת בתוך העסק על הקיר הפנימי אבל היא נראית מחוצה לו.
מורן רוצבי: עדיין אתה צריך לקבל רשיון ולשלם אגרה.
דוד רותם: זאת הכוונה שלכם?
שי זינדרמן: אני אסביר.
שי זינדרמן: אני מזכיר המועצה האזורית ערבה תיכונה.
שי זינדרמן: בוקר טוב וסליחה על האיחור.
שי זינדרמן: חוקי העזר האלה הם חוקי עזר מאוד ישנים.
שי זינדרמן: חוק עזר, מודעות ושלטים, הוא חוק עזר מ-1982.
שי זינדרמן: למעשה עד היום המועצה לא גבתה שקל אחד בגין מודעות ושלטים, לא מעסק, לא בפנים ולא בחוץ, ולא משום מקום.
שי זינדרמן: גם אין כוונה כזאת.
שי זינדרמן: הכוונה שלנו בחוק עזר הזה שעכשיו אנחנו מאשרים, היא יותר לנושא של שמירת הסדר והניקיון, לדברים בתחומים האלה, על מנת שנוכל לאכוף ולהקפיד על שמירת הסדר והניקיון במועצה ולא בעניין השלטים שזה חוק עזר שאם נאמר את האמת, אפילו לא קראתי אותו, הוא מ-1982 והוא מאוד ישן.
שי זינדרמן: גם חוק העזר לשמירת הסדר והניקיון, אני מקווה שממש בקרוב תאשרו לנו גם חוק עזר חדש שכבר נכתב וכבר עבר.
דוד רותם: לא, אנחנו לא מאשרים חוקי עזר.
שי זינדרמן: מי שצריך לאשר את זה כבר אישר את זה ואני מקווה שבקרוב זה יפורסם ברשומות והוא גם יחליף את חוק העזר הזה שיש מ-1982 שהוא ישן.
שי זינדרמן: על כל פנים, זאת היא הכוונה, כדי שנוכל להתחיל להקפיד על שמירת הסדר והניקיון ברחבי המועצה.
דוד רותם: את סעיף 4 של החוק הזה, מודעות ושלטים הנמצאים בתוך בית עסק, בחנות או בדוכן וכיוצא באלה ואינם נראים מחוץ להם, או שתמחקו או שאני לא אאשר את החוק הזה.
אפרת חקאק: זאת הערה לסעיף 2.
שי זינדרמן: נמחק את זה.
מיכל גולד: למחוק את הסעיף.
דוד רותם: נמחק את מה שכתוב כאן כי אם משרד הפנים ומשרד המשפטים עסוקים מדיי, הם מנהלים את העולם ולכן הם לא יכולים לבדוק את חוקי העזר האלה, כי אחרת תנו לי הסבר מה פירוש מודעות ושלטים המצויים בתוך בית עסק, בחנות, בדוכן וכיוצא באלה ואינם נראים מחוץ להם.
אורית מלמד: זה סייג.
אורית מלמד: הכוונה שעל זה לא ניתן קנס.
דוד רותם: סליחה, זה כן, כי הם נראים מחוץ להם.
דוד רותם: אם הם לא נראים מחוץ להם, יש את הסייג.
דוד רותם: אני אהיה מוכן לאשר מודעות ושלטים הנמצאים בתוך בית עסק, בחנות או בדוכן וכיוצא באלה.
מיכל גולד: בסדר.
מיכל גולד: להוריד את "ואינם נראים מחוץ להם".
דוד רותם: "ואינם נראים מחוץ להם" נמחק.
דוד רותם: דיברת לגבי שמירת הסדר והניקיון.
דוד רותם: ניקוי שטיחים.
דוד רותם: לא ינקה ולא יאבק מרבד, שטיח, כלי מיטה או כל דבר אחר ברחוב או דרך פתח הפונה לרחוב באופן הגורם לכלוך, הפרעה או סכנה למצויים בקרבת מקום.
דוד רותם: יש לי עוד שאלה אליכם, אנשי הערבה התיכונה.
דוד רותם: תנו לי גן אחד אצלכם באיזה ישוב שהוא שראש המועצה קבע את המשחקים שמותר לשחק בהם ושם שמתם שלט.
שי זינדרמן: ששמנו שלט באיזה משחקים מותר לשחק?
דוד רותם: כן, כך כתוב.
דוד רותם: " לא ישחק אדם בגן אלא במשחקים בתנאים ובמקומות שנקבעו לכך.
דוד רותם: סוגי המשחקים, התנאים והמקומות ייקבעו בידי ראש המועצה בהודעה שתוצג בגן".
דוד רותם: מכיוון שמשרד הפנים ומשרד המשפטים עסוקים מדיי, אין להם זמן לבדוק לכם את חוקי העזר.
מיכל גולד: זה לא מה שאמרתי.
מיכל גולד: אני אמרתי שאת הצווים האלה, אנחנו עברנו.
דוד רותם: עברתם?
דוד רותם: אז תסבירו לי למה התכוונתם בסעיף הזה.
מיכל גולד: המועצה ביקשה לאסור את הדברים האלה ואנחנו אמרנו בתנאי שיש איזשהו שלט בגן.
דוד רותם: לאסור את מה?
דוד רותם: איזה סוגי משחקים?