GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד רותם: אתם נותנים להם להחליט איזה משחקים ישחקו בגן ואתם חושבים שמישהו יכול לעמוד בזה?
דוד רותם: אני חושבת שהבקשות של העיריות, אנחנו נתערב כשזה יהיה משהו שהוא גובל באי סבירות.
דוד רותם: זה סביר שהמועצה תקבע את סוגי המשחקים שיכולים לשחק בהם בגן?
דוד רותם: תגידי לי איזה משחקים מותר ואיזה אסור.
מיכל גולד: צריך לשאול את המועצה.
דוד רותם: המועצה לא יודעת כי המועצה תגיד לך שהיא לא בדקה את זה ולא מעניין אותה אלא העיקר שישחקו בגנים.
מיכל גולד: יכול להיות שיש תחום מסוים שבו אני אבקש לא לנסוע באופניים לצורך העניין, או לא לשחק בכדור באזורים מסוימים.
מיכל גולד: אני יכולה לומר שכאשר התינוקת שלי מסתובבת באזור מסוים, אני אשמח אם האזור של הכדור יהיה מגודר.
דוד רותם: איפה את גרה?
מיכל גולד: במודיעין.
דוד רותם: שם יש מודעות כאלה, איפה מותר לשחק?
מיכל גולד: לצערי אין.
דוד רותם: אל תעמידו את הרשויות כמטומטמות, שהן קובעות דברים שאף אחד לא מבצע אותם ותגידו להן שמכיוון שממילא הן לא יעשו את זה, אז תורידו את הסעיף הזה כי חבל על הנייר עליו אחר כך מדפיסים.
דוד רותם: אחר כך כל היערות, או שהם נשרפים או שמורידים את העצים כדי לייצר נייר כדי להדפיס את השטויות האלה.
דוד רותם: בסעיף 27, תוסיפו: באופן הגורם לכלוך, הפרעה או סכנה לאנשים שנמצאים בקרבת מקום.
דוד רותם: אתם גם בודקים מתי אני מנער את השמיכות שלי?
דוד רותם: בין 2 ל-4 ובין 7 בערב ל-7 בבוקר?
דוד רותם: אני אגיד לכם למה אני שואל את זה.
דוד רותם: יום אחד קיבלתי ברירת משפט של אחת מהרשויות, ואני אגלה לכם אפילו איזו, עיריית הרצליה, והיה כתוב שאסור להשמיע מוזיקה מתוך רכב בין השעות האלה לאלה.
דוד רותם: זאת אומרת, מי שנכנס בין 2 ל-4 להרצליה, שיכבה את הרדיו כי אחרת הוא משמיע מוזיקה וזאת עבירה על החוק.
שי זינדרמן: כמו שהסברתי, חוק העזר הזה הוא חוק עזר מיושן ואני מאוד מקווה שבקרוב יהיה לנו חוק עזר חדש ובו כל מה שהגדרת כשטויות, ואתה צודק, כך שהם יבוטלו וחוק העזר הזה בלאו הכי יתבטל כי חוקקנו חוק עזר חדש שאני מקווה שבקרוב הוא יפורסם.
דוד רותם: אישרתי לערבה תיכונה את הדברים האלה עם התיקונים.
דוד רותם: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון מס'), התש"ע-2010 – מועצה מקומית בית דגן
דוד רותם: לא יקים אדם ולא יחזיק מקום זיהום סמוך למפעל מים או למפעל  מים פרטי.
דוד רותם: מה זה מקום זיהום ומה זה סמוך למפעל מים?
דוד רותם: חוק עזר לבית דגן, אספקת מים.
אפרת חקאק: 19(ב).
זכריה מידני: בכלל אין לנו מפעל מים.
זכריה מידני: אין לנו מפעל מים.
דוד רותם: עכשיו תסבירו לי עוד דבר.
דוד רותם: בסדר, אין לכם מפעל מים.
דוד רותם: העיקר שיש לכם חוק עזר.
דוד רותם: חוק עזר לדוגמה, פיקוח על כלבים וחתולים.
דוד רותם: סעיף 6(ב).
דוד רותם: אתם נכנסים גם לבדוק את זה בבתים פרטיים?
זכריה מידני: לא.
דוד רותם: אז למה אתם כותבים "בעל כלב יפנה מיד לכלי אשפה צואה שהשאיר כלבו במקום ציבורי או במקום פרטי שאיננו בבעלותו"?
דוד רותם: אני בא עם הכלב שלי לבקר אותך בבית, והכלב שלי עושה, ואני לוקח את הכלב והולך.
דוד רותם: אז תשלחו לשם בבקשה פקח.
דוד רותם: אני רק רוצה להראות את האבסורד.
זכריה מידני: אתה צודק.
דוד רותם: גם משרד הפנים וגם משרד המשפטים לא בודקים שום דבר.
דוד רותם: אני עושה את זה לא בשבילכם.
דוד רותם: כלפיכם אין לי טענות.
דוד רותם: אין לי טענות אליכם.
דוד רותם: אני רק רוצה שמשרד הפנים ומשרד המשפטים ילכו הביתה וידווחו איזה טירופים הם מאשרים.
דוד רותם: תסבירו לי את סעיף 2.
מיכל גולד: מה הבעיה במקום פרטי שאינו בבעלותו?
מיכל גולד: שלא יכנס לשם פקח ויראה.
מיכל גולד: האיסור עצמו הוא איסור.
דוד רותם: מה זה עניינך מה אני עושה בבית שלה?
דוד רותם: המדינה צריכה גם להיכנס לתוך הבית שלה?
מיכל גולד: האיסורים יהיו רק במקום ציבורי ומבחינת המקום הפרטי לא?
דוד רותם: כך אני מבין בהגיון של אדם פשוט.
דוד רותם: העירייה תגיד שבבית הפרטי שלי היא לא מתערבת.
מיכל גולד: לא במקרה של רעש שבוקע מדירה פרטית.
דוד רותם: לא, כאן מתערבים כי שומעים את הרעש בחוץ.
דוד רותם: זה שהכלב שלי עושה את הצרכים אצלה בבית, מה זה מעניין אתכם?
דוד רותם: יש לכם מספיק פקחים לשלוח לבצע את מה שהם צריכים?
זכריה מידני: אין פקחים לשטחים הציבוריים, קל וחומר למקומות האלה.
מיכל גולד: עברתי על זה וזה לא היה נראה לי מוזר, אולי כי גדלתי ברעננה ושם כן היו עושים את זה.
דוד רותם: ברעננה, אם אני אכנס לבית של מישהו עם הכלב.
מיכל גולד: לא בדקתי, אבל אני חושב שהפיקוח העירוני שם כן מטפל.
דוד רותם: הוא נכנס לתוך בתים?
דוד רותם: אני מודיע לך שהוא לא נכנס לבתים.
דוד רותם: אין לו סמכות להיכנס לבתים.
אפרת חקאק: זה רלוונטי גם לבניין מגורים.
מיכל גולד: לחצר.
זכריה מידני: אז מה?
זכריה מידני: גם זה שטח פרטי.
זכריה מידני: זה לא שטח ציבורי.
זכריה מידני: זה לא מעניינה של המועצה.
דוד רותם: מה זה בעליו של נכס יחזיק את המקלט המצוי ברשותו במצב נקי ותקין המאפשר שימוש בו בכל עת שיהיה צורך בכך?
דוד רותם: בבית דגן יש הרבה בתים פרטיים, נכון?
זכריה מידני: נכון.
זכריה מידני: היום זה כבר עבר לממ"דים.
דוד רותם: בכל בית פרטי יש ממ"ד ויש מקלט.
דוד רותם: אתם בודקים את המקלטים האלה?
זכריה מידני: לא. זה עניין של הג"א.
דוד רותם: העיקר שיש חוק עזר.
דוד רותם: משחטה יש לכם?
זכריה מידני: לא. אין לנו.
זכריה מידני: פעם הייתה, לפני חמישים שנים.
דוד רותם: כמה פקחים יש לכם בעירייה?
זכריה מידני: אין לנו.
דוד רותם: אני מציע שתעמידו שלושה פקחים ליד המשחטה, כי כתוב כאן שלא יוציא אדם ולא יגרום ולא יתיר שיוצא מבית שחיטה עוף שחוט אלא לאחר שנבדק על ידי הרופא הווטרינרי.
דוד רותם: תעמידו שם שלושה פקחים.
זכריה מידני: זה חוק ישן.
דוד רותם: תעמידו שם אנשים.
דוד רותם: זה חוק ישן ואני הולך לקבוע קנס של 660 שקלים.
זכריה מידני: כשיהיו לנו פקחים, הקנס יבוא לידי ביטוי.
דורית ואג: איך הם מתכוונים לאכוף את הצו?
דוד רותם: לא יודע מה הם מתכוונים.
דורית ואג: לוועדת הפנים הובאו תקנות רעש.
דורית ואג: זה לא תואם את מה שהובא לשם.
דוד רותם: ההוא לא אושר.
דורית ואג: זה יאושר.
דוד רותם: שמשרד המשפטים ומשרד הפנים יטפלו בזה.
דוד רותם: זאת בעיה שלהם ולא שלי.
דוד רותם: לפחות את זה הם יכולים לדעת.
אורית מלמד: כתוב במפורש שרשות מקומית רשאית לסטות מתקנות אלה.
דוד רותם: גם בבית דגן אל תיסעו עם רדיו דולק כי זה גורם לרעש.
זכריה מידני: זה גם מופיע אצלנו?
דוד רותם: כן, זה מופיע גם אצלכם.
דוד רותם: אישרתי גם את בית דגן.
אפרת חקאק: יש תקלה בטבלה של בית דגן.
אפרת חקאק: בחוק עזר בבית דגן, סעיף 4, שמירת הניקיון ואיסור העישון, הקנס הוא 660.
דוד רותם: תעשי דרגה ב' והקנס יהיה מתאים לדרגה ב'.
אפרת חקאק: דרגת קנס, ב', 430 היום וזה יעלה.
אפרת חקאק: צו סדר הדין הפלילי (ברירת משפט – חוקי עזר לערד), התשע"א-2010
דוד רותם: זה צו כולל.
דוד רותם: אתם בדקתם את חוקי העזר שלכם?
חיים רמון: אנחנו באמצע רפורמה מקיפה של כל חוקי העזר.
דוד רותם: אל תעשו רפורמה.
דוד רותם: אני כבר גיליתי שכאשר במדינת ישראל עושים רפורמות, זה תוקע את העסק ליותר מדיי זמן.
דוד רותם: תעברו חוק-חוק ותעשו חוקים נורמליים וזה הכל.
דוד רותם: לא צריך רפורמות.
דוד רותם: אושרו.
דוד רותם: צו המועצות המקומיות (עבירות קנס) (תיקון מס'), התש"ע-2010 – מועצה מקומית שדרות     צו העיריות (עבירות קנס) (תיקון מס'), התש"ע-2010 – עיריית שדרות
דוד רותם: מה רוצה שדרות?
דורית ואג: גם וגם.
דורית ואג: גם ברירת קנס וגם להפוך לברירת משפט.
דוד רותם: סעיף 15(א), איסור השארת בעלי חיים בלא שמירה.
דוד רותם: "לא ישאיר אדם ולא ירשה לאחר מטעמו להשאיר בעל חיים ברשות הרבים באופן המהווה או עלול להוות מכשול, לגרום נזק ולא ירשה לבעל חיים שבבעלותו לשוטט ברשות הרבים בלא השגחה, בלא שהוא קשור ברצועה.
דוד רותם: בסעיפים אלה, בעל חיים, למעט כלבים".
דוד רותם: אז למה אתם מתכוונים, שאת הסוסים שלי או את הפילים שלי אני אשמור בבית?
בנימין סעדון: קודם כל, אדוני צודק.
בנימין סעדון: לגבי כלבים אנחנו באמת חשבנו.
דוד רותם: כי כלבים מהווים את הבעיה הכי גדולה.
בנימין סעדון: החוק במהותו היה אמור להיות לכלבים, אלא שיש את החוק הנפרד והתקנות שעומדות בפני עצמן.
בנימין סעדון: לכן לא אישרו לנו להכניס את הכלבים לחוק.
בנימין סעדון: יש כבשים שמסתובבות ושאר חיות כאלה ואחרות.
בנימין סעדון: החוק המקורי היה עם כלבים.
אפרת חקאק: בסעיף 15(ג), אסור להשאיר בעלי חיים ללא שמירה, בעמוד 4, הסעיף אומר שלא ירשה אדם לבעל חיים לעשות את צרכיו וגם אם הוא כבר עשה את צרכיו, שיאסוף הבעלים את הגללים.
אפרת חקאק: צריך להעיר שעבירת הקנס היא על אי איסוף ולא על הרשות.
דוד רותם: בשדרות יש גנים?
בנימין סעדון: כן.
דוד רותם: האם יש גן אחד בשדרות שיש בו שלט האומר שמותר להיכנס או אסור להיכנס עם בעל חיים?
בנימין סעדון: אולי בעקבות החוק יהיה.
דוד רותם: סליחה, זה לא חוק חדש.
בנימין סעדון: אדוני מדבר על חוק למניעת מפגעים?
דוד רותם: אני מדבר על חוק אחזקת בעלי חיים.
דוד רותם: שמירת הסדר והניקיון, סעיף 36.
דוד רותם: זה נראה לי יותר שמירת הסדר והניקיון.
בנימין סעדון: יש בסעיף הגיון.
דוד רותם: יש הרבה מאוד הגיון בכל הסעיפים, אבל אני שואל אם אי פעם שמתם שלט שמותר להיכנס או אסור להיכנס עם בעל חיים לגן הזה.
בנימין סעדון: טרם.
בנימין סעדון: זה חוק חדש.
דוד רותם: זה חוק חדש?
בנימין סעדון: מ-2009.
דוד רותם: ממש חדש.
דוד רותם: מה קרה אתמול כשאנשים נכנסו עם הכלב שלהם לגן?
בנימין סעדון: טרם הושם שלט אדוני.
דוד רותם: צריך לתת להם דוח.
דוד רותם: תסביר לי גם את (ב).
דוד רותם: "הותרה כניסת בעל חיים לגן כאמור בסעיף קטן (א), יימנעו האדם השומר עליו מלהלך בגן בלי השגחה".
דוד רותם: אבא שלי מת, אין כבר מי שישגיח עלי, מה אתה רוצה ממני?
בנימין סעדון: הכוונה הייתה שיימנע בעל החיים מלהלך בגן בלי השגחה.
דוד רותם: הבנתי, אבל לא זה מה שכתוב.
דוד רותם: כתוב שאני צריך להימנע מלהלך חופשי בגן.
בנימין סעדון: אדוני צודק.
דוד רותם: על מה אתם רוצים שאני אתן קנס?
בנימין סעדון: על בעל חיים שהולך בגן בלי השגחה.
דוד רותם: זה בסדר, אבל לגבי (א)?
בנימין סעדון: אדם יכול ללכת בגן בלי השגחה.
דוד רותם: לגבי (א) אני רוצה לכתוב שלא יכניס אדם בעל חיים לתוך גן אם נאסר הדבר בהודעה שפורסמה בגן מידי ראש העיר.
בנימין סעדון: זה בסדר.
דוד רותם: הגישה היא שמותר לי להיכנס לכל מקום.
דוד רותם: אם תאסור עלי, אז תאסור עלי.
דוד רותם: מכיוון שאני יודע שלא תאסרו על אף אחד, הכל יהיה בסדר.
בנימין סעדון: זה בסדר אדוני.
מיכל גולד: הערה לגבי האחריות לסילוק מפגע.
מיכל גולד: סעיף 3 ו-5(א), בטבלה זה בעמוד הראשון.
מיכל גולד: לגבי "בעל נכס המחזיק בו"– מה שאנחנו נהגים לעשות זה שבלבד שהמפגע בשליטתו.
מיכל גולד: כלומר, האיסור או מי שיקבל את הקנס, זה מה שהמפגע בשליטתו.
דוד רותם: איזה מזל שקיימנו ישיבה.
דוד רותם: גם את זה אתם לא צריכים לומר להם מראש ולבדוק את זה.
מיכל גולד: בדרך כלל אומרים.
דוד רותם: הפעם זה נשמט.
בנימין סעדון: מה זאת אומרת?
בנימין סעדון: אם  המפגע נמצא בנכס של האדם אבל הוא לא נמצא כאן?
בנימין סעדון: מהי השליטה?
אפרת חקאק: את מתכוונת רק למחזיק.
מיכל גולד: לעניין המחזיק.
מיכל גולד: אם אתם רוצים לפנות למחזיק, זה רק אם המפגע בשליטתו.
דוד רותם: אבל זה כתוב.
דוד רותם: כל מפגע שהתגלה בנכס שבבעלותו או שבהחזקתו.
דוד רותם: זאת אומרת, שהוא מחזיק אותו.
דוד רותם: בסעיף 3 כתוב: "כל מפגע שנתגלה בנכס שבבעלותו או שבהחזקתו".
מיכל גולד: אם זה מפגע שלמחזיק אין שליטה על המפגע הזה, הרי ההגדרות של מפגע הן הגדרות.
דוד רותם: אז זה לא בנכס.
מיכל גולד: למשל, אם זה צינור מי שפכים.
מיכל גולד: יש דברים שאני חושבת שהאחריות כן צריכה להיות על הבעלים.
דוד רותם: חמש שנים אני מחזיק בנכס והתפוצץ שם אתמול צינור שפכים ויש לי חוזה לעוד עשר שנים.
דוד רותם: את רוצה שהרשות תתערב ביחסים בין הבעלים?
דוד רותם: היא פונה למחזיק.
דוד רותם: תיקנו את העניין הזה של סעיף 36.
אפרת חקאק: גם סעיף 15.
דוד רותם: גם אצלכם אני רואה שלפקחים אין מה לעשות והם מסתובבים בבתים פרטיים כדי לבדוק אם הכלב של השכן עשה שם את הצרכים.
דוד רותם: אני מדבר על סעיף 15(ג) – "לא ירשה אדם לבעל חיים שבהחזקתו לעשות את צרכיו בתחומי רשות הרבים או בשטח פרטי שאינו שלו".
בנימין סעדון: אנחנו נוותר.
דוד רותם: מה זה בשטח פרטי שאינו שלו?
בנימין סעדון: אולי שטח פרטי פתוח.
דוד רותם: הכלב שלי הוא פעיל מאוד, באתי אליך הביתה והוא עשה את הצרכים שלו במרפסת, זה עניינה של הרשות המקומית?
דוד רותם: היא תבוא לפקח?
דוד רותם: היא תבוא לרשום לי דוח?
חיים רמון: שטח פרטי הוא לא דווקא השטח הפרטי שלי בבית אלא שטח פרטי גם יכול להיות שטח פרטי פתוח.
דוד רותם: אני רוצה לקחת את האבסורד.
דוד רותם: כאן כתוב שזה גם אצלך במרפסת כשאני באתי אליך.
חיים רמון: אם התלוננתי.
דוד רותם: לא, אתה לא התלוננת.
דוד רותם: אתה בכלל משתמש בזה לדשן את העציצים.
דוד רותם: מה שקרה זה שהפקח העירוני ראה את זה ולכן הוא דופק אצלך בדלת.
בנימין סעדון: אולי יהיה נכון יותר לומר שטח פרטי פתוח כי שטח פרטי פתוח הוא פתוח לרבים.
דוד רותם: שטח פרטי פתוח, זה היה נכון.
בנימין סעדון: אולי אפשר להוסיף.
בנימין סעדון: במקום להוריד את ההגדרה, להוסיף פרטי פתוח.
בנימין סעדון: או בשטח פרטי פתוח שאינו שלו.
דוד רותם: שטח פרטי פתוח שאינו שלו.
בנימין סעדון: בפועל התיקונים שאדוני אומר, הם ישולבו בחוקים?
בנימין סעדון: איך הם אמורים להתבצע התיקונים האלה כי החוקים כבר חוקקו?
דוד רותם: מה שאני אומר עכשיו, הוא חסר סמכות לחלוטין.
דוד רותם: אין לי סמכות לתקן לכם את החוקים.
דוד רותם: אני רק יכול לומר שאני אומר שהקנס ב-290 יינתן רק במקרה שזה שטח פרטי פתוח.
בנימין סעדון: אדוני מתקן את צו ברירות הקנס.
דוד רותם: אין לי סמכות לתקן את החוק.
דוד רותם: אותו דבר עשיתי גם ב-36.
דוד רותם: יהיה כתוב שם, אלא אם כן נקבע.
דוד רותם: אני יכול לתקן לכם את חוק העונשין אבל לא חוקי עזר של רשות מקומית.
דוד רותם: לכן אני לא מבין למה מביאים את זה אלי.
דוד רותם: יש כאן את סעיף 24, קביעת שלטים.
דוד רותם: "המחזיק של מקום ציבורי למעט מעלית לנשיאת בני אדם בבית מגורים יקבע בו במקומות הנראים לעין שלטים המורים על איסור השלכת פסולת והחזקתם במצב תקין".
דוד רותם: אני צריך לשים בכל קומה בבניין את השלט הזה?
דוד רותם: יש לי בניין עם 12 קומות.
בנימין סעדון: בחוק למניעת מפגעים?
דוד רותם: מה אתם רוצים שם?
דוד רותם: במעלית אני לא צריך לשים שלט, אבל בקומה השלישית בחדר המדרגות כן צריך לשים?
דוד רותם: למה אמרתם למעט מעלית לנשיאת בני אדם בבית מגורים?
חיים רמון: זה מקום אחד.
חיים רמון: הוא לא משתנה.
דוד רותם: בכל יתר הקומות אני צריך לשים את השלט.
דוד רותם: יש עוד דבר מעניין.
דוד רותם: "לא ידרוך אדם, לא יטפס ולא ירשה לאחר מטעמו לדרוך או לטפס על דשא".
דוד רותם: אתה מתכוון שאדם מטעמי, אני שוכר אותו כדי שיהרוס לכם את הדשא?
בנימין סעדון: רק במקומות שעשה ראש העירייה.
דוד רותם: מה זה לא ירשה לאחר מטעמו?
בנימין סעדון: הילד שלו.
דוד רותם: הילד שלי שדורך על הדשא, לא עושה את זה מטעמי.
בנימין סעדון: אבל רואים אותו כמטעמך.
בנימין סעדון: הוא הילד שלך.
דוד רותם: הילד שלי, זה מטעמי?
בנימין סעדון: הוא לא מטעמי.
דוד רותם: הוא לא מטעמי אלא הוא בהשגחתי.
דוד רותם: הוא לא עושה את זה מטעם אף אחד.
בנימין סעדון: פיליפיני לצורך העניין, הוא מטעמך?
דוד רותם: אם אתם נותנים למישהו דוח כזה, תגידו לו שאני מוכן לייצג אותו בבית המשפט.
בנימין סעדון: זה רק במקומות שעשה ראש העירייה.
דוד רותם: ראש העיר שם שלט האומר שאסור לדרוך על הדשא.
בנימין סעדון: לא על כל הדשא אלא במקומות המגודרים.
דוד רותם: "לא ימכור אדם סחורה אלא בשוק".
דוד רותם: יש לכם משחטה בשדרות?
בנימין סעדון: הייתה פעם.
דוד רותם: שאלתי אם יש לכם היום משחטה.
בנימין סעדון: לא שאני יודע.
דוד רותם: כי אני רוצה שתוודאו שסעיף 4 מקוים.
דוד רותם: "לא יוציא אדם ולא יגרום ולא יתיר שיוצא מבית שחיטה עוף שחוט אלא לאחר שנבדק על ידי הרופא הווטרינרי".
דוד רותם: נא להעמיד שם שני פקחים שיבדקו את זה.
דורית ואג: יש לכם פקחים?
דוד רותם: יש להם פקחים אבל אין להם משחטה.
דורית ואג: כמה פקחים יש לכם?
בנימין סעדון: שלושה-ארבעה.
דורית ואג: במשרה מלאה?
בנימין סעדון: רוצים לעשות רביזיה בכל נושא הפיקוח בשדרות.
בנימין סעדון: אולי בעקבות פרסום אישור הצו.
בנימין סעדון: תודה אדוני.
אפרת חקאק: שניי הצווים.
דוד רותם: כן, שני הצווים.
דורית ואג: יש לנו גם את ברירות המשפט שלהם.
דוד רותם: אפשר לתקן את הסעיף הזה בחוק שכל החוקים האלה, האישור יהיה של ועדת הפנים והגנת הסביבה?
מיכל גולד: של חוקי העזר?
דוד רותם: במקום שהם יבואו אלינו, שהם ילכו לוועדת הפנים והגנת הסביבה.
דוד רותם: אם הם יביאו לי הצעת חוק כזאת, אני מאשר אותה בשלוש קריאות ביום אחד.
דורית ואג: משרד הפנים, אני מאוד מבקשת שתחכי כאן.
דורית ואג: את תקבלי ביד את כל האישורים חתומים ולא יהיה יותר הסיפור.
דוד רותם: איזה סיפור?
דורית ואג: הסיפור הוא שאחרי הישיבה אנחנו מחתימים אותך על אישור הצווים, אנחנו שולחים את זה למשרד הפנים והם אף פעם לא מוצאים את זה.
דורית ואג: אנחנו מקבלים אישור קבלה שהם קיבלו את זה מלשכת השר, אבל הם אף פעם לא מוצאים את האישורים.
דורית ואג: אז העיריות מחכות חצי שנה לראות את הנייר הזה.
דורית ואג: לכן אני רוצה לתת לה את זה ביד.
אפרת חקאק: הם צריכים גם לבדוק ברשומות איך לעשות את שני השינויים ביחד, העלאת הדרגות וגם הצווים החדשים.
דוד רותם: תאמרו לראשי הרשויות שלכם שהם צריכים ליזום את התיקונים בחוק.
דוד רותם: כל אחד מראשי הרשויות נבחר ביותר קולות ממה שאני נבחרתי.
דוד רותם: תקנות החברות (דיווח, פרטי רישום וטפסים) (תיקון), התש"ע-2010.
דוד רותם: הרשות לניירות ערך, הבטחתם לי רשימה באיזה מדינות בעולם אפשר להגיש...
דוד רותם: לא קיבלתי.
הדס מגן מולכו: אנחנו מסרנו את הרשימה למשרד המשפטים.
הדס מגן מולכו: הוצאנו בעצם שאלון קצר לחברי ארגון בין לאומי שאנחנו חברים שם, עד כה קיבלנו כמה תשובות ואנחנו רואים שדנמרק, מלזיה, סינגפור ומדינות מסוימות באירופה, שנותנות מעמד מיוחד לאנגלית כשפת הפיננסים הבין לאומית, כן מתירות להגיש מסמכי---
דוד רותם: מלזיה, סינגפור?
דוד רותם: למי אנחנו רוצים להיות דומים?
מרים אילני: בסינגפור זו שפה רשמית.
דוד רותם: זאת אומרת אנחנו רוצים להיות דומים למלזיה.
דוד רותם: אני רק רוצה לדעת לאיזה מדינות אנחנו רוצים להיות דומים.
הדס מגן מולכו: דנמרק ופורטוגל.
הדס מגן מולכו: יש ביוון מעמד מיוחד לאנגלית, אם כי לא---
דוד רותם: כשאת אומרת 'מעמד מיוחד', פירושו של דבר שאפשר להגיש תקנות באנגלית?
הדס מגן מולכו: לא את התקנות, אבל דברים אחרים.
דוד רותם: אני שאלתי על תקנות במיוחד.
הדס מגן מולכו: על תקנות?
הדס מגן מולכו: פורטוגל.
דוד רותם: פורטוגל, מלזיה ודנמרק.
הדס מגן מולכו: זה מה שקיבלנו עד כה.
הדס מגן מולכו: זה לא אומר שאין מדינות אחרות.
דוד רותם: זה רק לא אומר שיש מדינות אחרות, כי בישיבה הקודמת אתם אמרתם לי שברוב המדינות בעולם מקבלים.
דוד רותם: ביקשתי רשימה, אז שלחתם אותה למשרד המשפטים, גם הם שכחו להעביר אותה אליי ואתם ודאי לא העברתם אליי.
דוד רותם: אני יכול גם להבין למה לא העברתם אליי, כי אתם רוצים להיות דומים למלזיה.
דוד רותם: אני לא בדיוק רוצה להיות דומה למלזיה.
הדס מגן מולכו: אנחנו לא העברנו את זה כי זה נשלח במייל וחשבנו שזה עוד לא סופי.
הדס מגן מולכו: מצאנו מדינות למשל כמו בספרד, גלי דיברה עם עמיתה שלה, שאי אפשר להגיש באנגלית, צריך להגיש בספרדית, אפשר להגיש תרגום לאנגלית, אבל ספרדית זו השפה המחייבת.
הדס מגן מולכו: זאת אומרת זה לא שאנחנו רוצים להעלים חלילה מידע.
דוד רותם: מה קורה בארצות הברית?
הדס מגן מולכו: בארצות הברית זה אנגלית, אז קשה מאוד לשפוט.
דוד רותם: אפשר להגיש בשפה אחרת בארצות הברית?
דוד רותם: בסינית?
הדס מגן מולכו: לא מצאנו.
דוד רותם: לא מצאתם.
דוד רותם: מה עם אנגליה?
הדס מגן מולכו: זה אנגלית, ואנחנו כיוונו את השאלה למדינות שהשפה הרשמית היא לא אנגלית.
דוד רותם: מה עם כל אירופה?
דוד רותם: לא קיבלתם תשובות חיוביות, פירושו של דבר שאי אפשר.
הדס מגן מולכו: לא, באירופה יש לאנגלית מעמד מיוחד---
דוד רותם: באיזה מדינות באירופה ניתן להגיש תקנות באנגלית?
דוד רותם: יש לכם רשימה?
הדס מגן מולכו: כרגע יש בוודאות את פורטוגל ודנמרק.
דוד רותם: ויש לנו בוודאות שספרד לא.
הדס מגן מולכו: אני לא הייתי בישיבה הקודמת, אבל ההשוואה הזאת היא קצת קשה כי בעצם אנחנו בוחנים פה את האוכלוסייה הספציפית בכל מדינה, עד כמה היא נגישה לשפה ובדנמרק למשל, האוכלוסייה שם מאוד נגישה לאנגלית ואפשרו את זה, בספרד, לעומת זאת, לא אפשרו את זה, והשאלה איפה אנחנו בתוך הבדיקה הזאת.
דוד רותם: מה ממוצע הציונים בבגרות באנגלית?
הדס מגן מולכו: לא יודעת, אבל לאור הדיון הקודם ולאור הבדיקה שעשינו, אנחנו באנו עם הצעה חדשה לוועדה ואנחנו מקווים שאדוני יאשר אותה.
הדס מגן מולכו: ההצעה שלנו אומרת שבעצם יהיה אפשר להגיש את התקנון באנגלית וזה יהיה הנוסח המחייב, אבל לצד התקנון באנגלית תהיה חובה להגיש תרגום בעברית, התרגום יהיה תרגום נוחות בלבד, כאשר כלפי צד ג' עדיין השפה האנגלית תחייב.
דוד רותם: אם הנוסח המחייב הוא אנגלית, זה לא מקובל עליי.
דוד רותם: אני מוכן ללכת בשיטה הספרדית.
גלי גרוס: לגבי ספרד צריך להבין שכל הדין שם בעניין של תפקידו של רשם החברות והמרשם הוא אחר לחלוטין.
גלי גרוס: התפיסה שונה לחלוטין מאשר בישראל ויותר תואמת את התפיסה האירופאית במובן הזה שהכל קונסטיטוטיבי, עד שזה לא נרשם, עד שהתקנון  לא מאושר, חילופי בעלי מניות, חילופי דירקטורים, כל הדברים האלה, התוקף שלהם הוא ברישום ולכן זו שיטה שהיא שונה לחלוטין מכל התפיסה של חוק החברות בישראל, שרשם החברות הוא בעצם, למעט בעניינים מאוד מאוד ספציפיים, כמו מטרות ושינויי שם, משקף כלפי הציבור את המצב הקיים שדווח לו על ידי החברה ולא יוצר שינוי במצב המשפטי הקיים בעקבות הדיווח והרישום.
דוד רותם: הדבר היחידי שמחייב בישראל וכאשר מתקבלת החלטה באספה הכללית היא מחייבת מאותו רגע, למרות שהיא לא נרשמה.
דוד רותם: אבל בעלי מניות, מחייב מה שרשום ברשם.
גלי גרוס: לא, בעלי מניות, העברת המניות תקפה ויש חובה לדווח עליה לרשם, אי דיווח לרשם היא הפרה ויש סנקציה, אבל היא לא גורעת מהיותו של אותו אדם בעל מניות בחברה.
גלי גרוס: כך גם לגבי מינוי דירקטורים.
גלי גרוס: וזה שונה לחלוטין בספרד, ולכן כשמסתכלים על הדין הספרדי, או במדינות קונטיננטליות אחרות, זו תפיסה שהיא שונה לחלוטין וצורת העבודה היא אחרת לחלוטין ולכן הם גם מאפשרים את האנגלית אבל לא כמשהו מחייב.
דוד רותם: רבותיי, אין לי בעיה שתוגשנה תקנות באנגלית עם תרגום לעברית, או בעברית עם תרגום לאנגלית, ובלבד שהנוסח המחייב כלפי העולם, כלפי מי שמעיין, כלפי הציבור, יהיה הנוסח העברי ולא הנוסח האנגלי.
גלי גרוס: פה יש לך בעיה גם עם החוק הקיים.
דוד רותם: אני יודע, סעיף 121 אומר שברגע שנתקבלה החלטה, אם הפרוטוקול נרשם באנגלית, זה מחייב מרגע שהוא נחתם ושלום על ישראל.
דוד רותם: בסדר, זה לא אכפת לי.
דוד רותם: אבל התסקיר איננו מוגש לאספה הכללית, אלה שני דברים שונים.
הדס מגן מולכו: אין תסקיר.
הדס מגן מולכו: התקנון מאושר על ידי האספה הכללית והוא בעצם מה שנותן את התוקף לתקנון, ההחלטה של האספה הכללית.
דוד רותם: לא. סליחה, איך אני רושם חברה?
הדס מגן מולכו: אתה מגיש תקנון חתום בידי כל אחד מבעלי המניות.
דוד רותם: זו לא אספה כללית, אלה היזמים.
הדס מגן מולכו: החברה עוד לא קיימת.
דוד רותם: נכון, היא עוד לא קיימת וזה מה שמחייב, התקנון שהגשתי הוא המחייב.
הדס מגן מולכו: אבל אחר כך אתה יכול לשנות אותו.
דוד רותם: אני אומר דבר אחד, רבותיי, התקנון הראשון יוגש בעברית עם תרגום לאנגלית והעברית תהיה המחייבת.
דוד רותם: אחר כך יעשו בו שינויים, לא שיניתם פה כלום, מה שיש בחוק זה מה שיש.
הדס מגן מולכו: לא, יש חובה לדווח לנו על השינויים וגם אז---
דוד רותם: אז יש את הסעיף בחוק.
מרים אילני: לא, אבל סעיף 353 קובע שאם אדם מסתמך ולא שינית כמו שצריך, זה לא פותר את הבעיה כלפי צד ג'.
מרים אילני: כל הבעיה התעוררה בגלל שהמשקיעים, בינם לבין עצמם, חששו ממצב שבו יופעל סעיף 353 ומי שהסתמך על המרשם הסתמך על נתון שהוא לא נכון.
דוד רותם: למה נתון לא נכון?
דוד רותם: הנתון הוא נכון.
דוד רותם: עד שלא שינית אותו, זה הנתון.
מרים אילני: לא, אבל כל שינוי שייעשה, ייעשה באנגלית ואי אפשר יהיה לדווח על זה באנגלית, כאשר ההסכמות בין הצדדים ייעשו באנגלית.
מרים אילני: אני רוצה ללכת קצת אחורה.
מרים אילני: עד שנת 2000 הפרקטיקה היתה שאפשר היה להגיש תקנונים באנגלית, בלי תרגום.
מרים אילני: בשנת 2000 יצאה הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה שאמרה שכיוון שאין הסדרה שאפשר להגיש באנגלית, אי אפשר להגיש יותר באנגלית בגלל שהשפה הרשמית היום היא כבר לא השפה האנגלית.
מרים אילני: אני מציעה את זה כדי להראות שלא היו כשלים, השוק התנהל עם זה, זה היה בסדר גמור, אף אחד לא התלונן על זה וברגע ש---
דוד רותם: ומשנת 2000 עד היום כמה שנים עברו?
מרים אילני: עד היום אנחנו מקבלים כל הזמן מכתבים, מכל עורכי הדין---
דוד רותם: עזבי את מה שמקבלים, התקנונים הוגשו בעברית ולא היתה שום בעיה ולא היה שום כשל ומשקיעים מחוץ לארץ השקיעו.
דוד רותם: בוא נאמר ככה, המשקיעים מחוץ לארץ יפסיקו להשקיע בארץ בגלל התקנון של---
מרים אילני: אני לא אוהבת את הטיעון הזה.
דוד רותם: למה את לא אוהבת את הטיעון?
דוד רותם: זה הטיעון שאת טוענת לי.
מרים אילני: לא, אני טוענת שהצדדים רוצים להגיע להסכם באנגלית וצריך לתת להם את האפשרות הזאת.
מרים אילני: אנחנו גם חושבים שהפרסום של התקנון בכללותו הוא לא חשוב, מה שחשוב הוא זה מה שהכנסנו עכשיו לטופס המחייב, הוצאנו מתוך התקנון את כל ההוראות שאנחנו חושבים שהציבור צריך לדעת אותן, הן צריכות להיות בעברית, לגבי הנוסח המחייב הוא יהיה הנוסח בעברית, לכן אנחנו חושבים שעשינו איזון ראוי.
מרים אילני: צריך לזכור שלמשל בדנמרק אין חובה בכלל להגיש את התקנון, ההנחה היא שהציבור לא צריך לדעת את זה בכלל.
דוד רותם: עורכת דין אילני, אני מסכים איתך, לפני שאני אאשר את התקנות האלה ואת התקנות של משטר תאגידי, מכיוון שבשני המקומות האלה---
קריאה: שם זה חוק.
דוד רותם: כיוון שהזכירו לי יותר מדי פעמים את דלוור, אני חושב שאנחנו צריכים לצאת לדלוור לבדוק את המצב המשפטי שם.
דוד רותם: אתם כל הזמן מזכירים לי את דלוור, דלוור.
דוד רותם: חבר'ה, לכו לדלוור, תרשמו שם את החברות, עזבו אותי עם כל הדברים האלה.
דוד רותם: אנחנו מדינת ישראל, אנחנו לא דלוור.
מרים אילני: אנחנו עושים משפט משווה, הבאתי את זה כמשפט משווה.
מרים אילני: לא הלכנו על המודל של דלוור, זה לא שאמרנו שמהיום אין חובת פרסום תקנון, אמרנו שיש חובת פרסום תקנון ואני חושבת שעשינו איזון ראוי בין זה שהדברים החשובים יופיעו בעברית, הם יהיו הנוסח המחייב, עשינו תרגום נוחות, לצורך הנוחות בלבד, כדי שאדם שקשה לו באנגלית יוכל להבין את זה עם תרגום לעברית.
מרים אילני: אנחנו חושבים שזה איזון ראוי.
דוד רותם: טוב, אתם חושבים.
גלי גרוס: דבר נוסף, בהקשר של מה שאתה ציינת.
גלי גרוס: אני מבינה שאתה, אדוני, לא חולק על כך ששינויי תקנון אחר כך מתקבלים בהתאם להסכמות שבין הצדדים, בשפה האנגלית---
דוד רותם: לצערי זה לא על השולחן אצלי.
דוד רותם: זה מה שיש לי על השולחן.
גלי גרוס: ההבחנה בין השלב של רישום חברה לשלב של שינוי תקנון אחר כך היא הבחנה מלאכותית, כי באותה מידה אדם יכול להגיש תקנון בעברית ויום אחרי זה לתקן אותו.
גלי גרוס: התועלת שאנחנו מביאים לציבור פה, לצורך העניין הזה, שבשלב הרישום התקנון יהיה בעברית, היא תועלת שהיא לא מאוד חזקה, כי---
דוד רותם: זה לא רק תועלת הציבור---
מרים אילני: גם את השינוי אי אפשר להציג באנגלית.
מרים אילני: אם אין תיקון לתקנון, אז גם את השינוי אי אפשר יהיה להגיש באנגלית.
מרים אילני: הטענה שלנו היא שכל מסמך שצריך להגיש לרשם, אם אין הוראה מפורשת שאפשר באנגלית, הוא חייב להיות בעברית.
מרים אילני: גם התיקונים יהיו בעברית.
גלי גרוס: אבל אז הנוסח המחייב הוא מה שהצדדים הסכימו ביניהם.
מרים אילני: אבל יש לי את סעיף 353 שאומר שאם לא הגשת אותו מתוקן, אז מי שהסתמך על העברית, אפשר יהיה להסתמך על העברית.
מרים אילני: אין לי כשל בעניין הזה במצב הקיים.
מרים אילני: כל הכשל הוא שהצדדים באו ואמרו לנו 'אנחנו רוצים להתקשר באנגלית, זאת השפה שאנחנו רוצים להתקשר בה', ויש חופש חוזי והשפה היא שפה עסקית, מזה באנו.
דוד רותם: בתנאי שהם ירשמו שם, אם זה חברה ציבורית, בואו נקבע מי יכול להיות דירקטורים חיצוניים.